Čistírenské kaly
Literární rešerše

REŠERŠNÍ ZPRÁVA
Literární rešerše na téma čistírenské kaly byla zpracovaná pro ředitelku odboru odpadů MŽP RNDr. V. Mikulovou z databází Střediska veřejných informačních služeb Českého ekologického ústavu a z Centrální evidence projektů Úřadu vlády. Rešerši tvoří 132 dokumentační záznamy z let 1970 až 2000. Primární informační prameny jsou (kromě projektů z CEP) uloženy v knihovně ČEÚ, kde je možné vypůjčit si publikace nebo objednat kopie článků. 

Rešerše je rozdělena do těchto částí:
I.	Články z odborných časopisů a sborníků podchycené
v databázi RESERS (99 záznamů z let 1993-1999)
II.	Publikace ve fondu knihovny Střediska veřejných 
informačních služeb ČEÚ (29 záznamů z let 1970-2000)
III.	Projekty výzkumu a vývoje evidované v Centrální evidenci 
odpadů Úřadu vlády ČR (4 záznamy od roku 1996)

Záznamy jsou v jednotlivých částech řazeny chronologicky vzestupně.

zpracovala: Jaroslava Kotrčová, březen 2000

I. Články z odborných časopisů a sborníků podchycené v databázi RESERS

Müllkraftwerk Schwandorf - aneb spalovna odpadu, proti které se nedemonstruje ..
EKOjournal, 2, 1993, č. 12, s. 7-8. 2 obr., 1 tab.
Informace o provozu spalovny odpadu, která je napojena i na hliníkárnu, která využívá její energii. Spaluje domovní odpad, podobný odpad i z průmyslu a živností a čistírenské kaly zbavené vody - ročně celkem 355.000 t odpadu a 35.000 t kalu. Odpad ze spalovny (struska, šrot a popel) tvoří cca 120.000 t ročně. 
 
CÍHA, J.
Zkušenosti s likvidací čistírenských kalů a organického odpadu z městských aglomerací
In: Odpady '93. Konference výstava 23.-25. 11. 1993 Praha, s. 148-151. 1 tab.
Praha, Nadace Revia, 1993, 176 s.
Problematika likvidace čistírenských kalů a organického odpadu je v popředí zájmu. Jednou z ekologicky vhodných metod je likvidace kalů žížalami - vermikompostace. Záznam pokusu v malé ČOV Březina u Tišnova, průběh a výsledné zhodnocení pokusu.

KRÜGER, Wolfgang
Klärschlamm im Kraftwerk trocken. (Sušení čistírenského kalu v elektrárně.)
Umwelt, 23, 1993, č. 9, s. 488-489. 2 obr.
Vzrůstající množství kalů s obsahem škodlivých látek vyžaduje nové způsoby zneškodňování. Omezené využití kalu v zemědělství (Nařízení o kalech z roku 1992) může být kompenzováno sušením kalů v elektrárně. V Sársku bylo takové zařízení na zpracování kalu u jedné elektrárny vybudováno a 3. 6. 1993 bylo uvedeno do provozu. Dodávané kaly mají obsah 18-40 % suché substance. Cílem procesu sušení je granulát s nejméně 90 % suché substance. Toho se dosahuje dvěma kroky: vmícháním sušiny a nepřímým sušením.

FINNER, M. - GRASEMANN, F. - WÄCHTER, H. - WESSLING, E.
Schwermetalle in Abwässern und Schlämmen - Grenzwerte und Bilanz. (Těžké kovy v odpadních vodách a kalech - limitní hodnoty a bilance.)
EntsorgungsPraxis, 11, 1993, č. 11, s. 828-830. 3 tab., 7 lit.
Úvahy o možnostech používání čistírenských kalů k hnojení zemědělsky využívané půdy, což podle autorů představuje nutné, smysluplné a nejekonomičtější řešení.

NEUMANN, Ulrich
Biogas aus organischen Abfällen - Uhde-Schwarting-Verfahren. (Bioplyn z organických odpadů - postup Uhde-Schwarting.)
AbfallwirtschaftsJournal, 5, 1993, č. 12, s. 949-955. 5 tab., 4 lit., 8 obr.
Popis postupu anaerobního odbourávání organických substrátů na metan a kysličník uhličitý, který vyvinula firma Schwarting GmbH s Institutem Fraunhofer (FhIGB). Tento dvoustupňový postup je použitelný pro zpracování tekutého hnoje z živočišné výroby, průmyslových tekutých odpadů z potravinářského průmyslu a chemické výroby (např. kaly ze zpracování brambor), čistírenských kalů z komunálních a průmyslových zařízení, organických odpadů z obcí a velkých kuchyní, tedy bioodpadu. Popis zařízení na příkladech úpravy kejdy, čištění odpadních vod, zpracování brambor, výroby papíru a celulózy, stabilizace čistírenských kalů, úpravy biologických odpadů. Přehled substancí, které lze anaerobně odbourávat a možností použití postupu ke zpracování odpadní vody. Hospodárnost zařízení. Náklady na zařízení a výrobu primární energie v souvislosti se zpracováním různých substrátů.

Klärschlammverbrennungsanlage Hamburg. (Zařízení na spalování čistírenských kalů Hamburk.)
AbfallwirtschaftsJournal, 6, 1994, č. 3, s. 82. 1 obr.
V roce 1998 by mělo být uvedeno do provozu zařízení na spalování čistírenských kalů a dalších zbytků a odpadů z ČOV pro město Hamburk. Zakázku získalo konsorcium firem Deutsche Babcock-Anlagen GmbH a RWE Entsorgung. Počítá se se zneškodněním cca 50 tis. t kalů ročně spálením ve vznosu ve 3 linkách a s 1 linkou na spalování kalového plynu. Získaná energie ve formě páry a elektřiny přinese ročně finanční efekt ve výši 3,5 mil. DM. Bude instalováno pětistupňové čištění spalin s trvalou kontrolou emisí.

Nový způsob likvidace domovního odpadu
Technický týdeník, 42, 1994, č. 19, s. 7. 
Selekce výroby energetických zařízení KWU společnosti Siemens AG, Erlangen, vyvinula během 10 let nový, ekologicky šetrný způsob likvidace a využití domovního odpadu a čistírenských kalů cestou nízkotepelné karbonizace a vysokotepelného spalování. Tato nová metoda je chráněna 32 patenty.

FREY, Hermann
Untersuchungen zur Entwässerung und Trocknung als Vorbehandlung zur thermischen Entsorgung von ligninhaltigem Klärschlamm am Beispiel der Grube Johan
(Průzkumy k odvodnění a sušení jako předúpravy čistírenských kalů obsahujících lignin k termickému zneškodnění na příkladu dolu Johannes.)
Müll und Abfall, 26, 1994, č. 4, s. 203-210. 3 obr., 5 tab., 7 lit.
Jáma dolu Johannes byla od roku 1921 používána k vypouštění odpadních vod z výroby filmů, produkce celulózy a kalů s obsahem popela z elektrárny ve Wolfenu. Nyní je zaplněna 2,1 mil m3 kalů s vysokým obsahem ligninů, které za anaerobních podmínek zahnívají a ohrožují podzemní vody řadou kontaminantů. Vysoký obsah hořlavých složek nabízí jako alternativu zneškodnění spalováním. Uvedeny podrobně výsledky šetření odvodnitelnosti a vysušitelnosti kalů jako základní podmínky pro spálení. 

NIEHAGE, Arnold
Stand der Technik für neue Verbrennungsanlagen. (Stav techniky pro nová spalovací zařízení.)
AbfallwirtschaftsJournal, 6, 1994, č. 1/2, s. 27-29. 12 lit.
Při plánování a provozování zařízení na spalování domovních odpadů, obdobných živnostenských odpadů a čistírenských kalů v SRN je nutno respektovat příslušné právní předpisy, zejména Spolkový zákon o ochraně před imisemi včetně 4. prováděcího nařízení, které předepisuje a upravuje schvalovací proceduru. Konkrétní požadavky na snížení množství emisí, jejich měření a dohled nad provozem zařízení upravuje 17. nařízení k ochraně před imisemi. Význam a diskuse klíčového termínu "stav techniky", který v právních předpisech garantuje využití pokrokových technologií při zřizování spaloven. 

SAABYE, Alice - SCHWINNING, Hans-Gerd
Treatment and Beneficial Use of Sewage Sludge in the European Union. (Zpracování a prospěšné využití čistírenských kalů v Evropské unii.)
ISWA Times, 1994, č. 3, s. 1-6. lit., 11 tab.,
V současné době se prosazuje snaha o návrat ekologicky důležitých komponent z čistírenských kalů zpět do přírodního cyklu, nejčastěji prostřednictvím zemědělství. V roce 1991 byla přijata směrnice Evropské unie o zdokonaleném zpracování odpadních vod. V důsledku přijetí této směrnice se zvýšila produkce čistírenských kalů a jejich likvidace se stala problémem. Článek uvádí řadu tabulek a konkrétních údajů, týkajících se: příslušných navrhovaných a přijatých zákonů, směrnic a nařízení, limitů koncentrací těžkých kovů v čistírenských kalech, způsobech zpracování kalů v různých státech unie atd. Podrobnější informace jsou uvedeny v případech Dánska a Německa. Do budoucna se předpokládá usilování zejména o snížení koncentrace těžkých kovů, patogenů a zhoubných organických látek v čistírenských kalech. 

NIELSEN, Bente - SIMONSEN, Niels.
Characterisation of Sludge in Connection with Incineration. (Charakterizace kalů ve spojení se spalováním.)
ISWA Times, 1994, č. 3, s. 16-19. lit., 7 tab.
Většina zemí zpětně využívá nutričního obsahu kalů z odpadních vod v zemědělství a vzhledem k tomuto využití jsou rovněž stanoveny maximální obsahy škodlivých látek na rok a rozlohu půdy. Se vzrůstajícím množstvím kalů se stále obtížněji hledá dostatek půdy k jejich uplatnění. Zbytky po čištění se většinou likvidují na skládkách, kde ovšem způsobují problémy. Nejlepším způsobem jejich zneškodňování je spálení. V článku jsou uvedeny výsledky studie návrhu spalovny vypracované v Dánsku v roce 1993. Je popsán výběr vhodných čistíren odpadních vod a charakterizace kalů z hlediska jejich vlastností jako paliva. V tabulkách jsou uvedeny konkrétní údaje týkající se chemických a kalorických analýz kalů. 

Kal z čistíren dobře poslouží.
Technický týdeník, 42, 1994, č. 34, s. 7. 
V Japonsku se čistírenský kal spaluje a popel o teplotě asi 1000 °C se spéká do tvaru dlaždic. Ty se pak používají jako dlažební kostky na zpevnění cest v parcích a zahradách. Náklady jsou sice poměrně vysoké, ale materiál je velmi trvanlivý a navíc se ušetří místo na skládkách.
 
DRASTICH, M.
Šĺahy biomasy (VI). 
Technické noviny, 42, 1994, č. 42, s. 3. 
Další příspěvek z konference informuje o produkci energie ze živočišných odpadů a čistírenských kalů v čistírně odpadních vod v Třeboni, dále jsou prezentovány zkušenosti z německého Taukirchenu a z Trenčína.

DÜRKOP, Jürgen
Rechtliche Rahmenbedingungen für die thermische Abfallbehandlung in Deutschland und der EG. (Rámcové právní podmínky pro tepelné zpracování odpadů v Německu a v ES.)
AbfallwirtschaftsJournal, 6, 1994, č. 12, s. 838-844. 2 tab., 30 lit.
Článek se zabývá platnými právními předpisy v SRN a v zemích ES, týkajícími se zařízení k částečnému nebo úplnému odstraňování pevných, kapalných nebo plynných látek, a to zejména spaloven odpadů, spaloven zvláštních odpadů a čistírenských kalů, včetně nových technologií (např. Thermoselect). V článku jsou uvedeny a diskutovány limitní emisní hodnoty pro plynné i pevné škodliviny podle směrnice ES. Vysvětlení některých nových ustanovení, např. Zákon o usnadnění investiční výstavby. Současný stav techniky pro snížení emisí.

SIEKMANN, Helmut
Umweltorientierte kommunale Gebührenpolitik - Möglichkeiten und Grenzen. (Systém komunálních poplatků orientovaných na životní prostředí - možnosti a hranice.)
Zeitschrift für angewandte Umweltforschung, 7, 1994, č. 4, s. 441-455. Lit. 6
Komunální poplatky za zneškodňování odpadních vod a odpadů mohou být významným nástrojem obce k ovlivňování chování veřejnosti a k naplnění vytčených cílů v oblasti životního prostředí. Vrchní správní soud v Severním Porýní-Vestfálsku se zabýval kritérii, podle kterých je možné poplatky vyměřit, zejména pak otázkou, jak je právně možné vyměřovat tzv. "výchovné" poplatky, tj. takové, které nevycházejí z kalkulovaných nákladů, ale jsou stanoveny tak, aby stimulovaly k omezení vzniku odpadů. Podle autorů je toto možné. Rozbor příslušných právních předpisů.

GEBHARDT, Walter
Klärschlamm - konstenintensiver Abfall oder Wertstoffquelle? (Čistírenský kal - nákladný odpad nebo zdroj hodnotných látek?)
EntsorgungsPraxis, 1995, č. 1/2, s. 75-77. 6 lit.
Odborné zasedání 8. Karlsruhe Flockunstage v prosinci 1994 se pod vedením prof. Hahna věnovalo problematice účelného využití čistírenských kalů z hlediska využití hodnotných látek, popř. jejich spalování. Dosud běžně převažuje jejich skládkování, a to přes všechny potíže s tím spojené, včetně vysokých nákladů. Příspěvky jednotlivých účastníků se věnovaly kvalitě čistírenských kalů, obsahu škodlivin, a to i dioxinů a furanů, možnostem zpracování kalů (kondiciování, hydrolýza, odstranění těžkých kovů ...) a dále kvalitě vznikajících produktů, částečně i užitým technologiím.

FILKA, P. J.
Sušení čistírenských kalů: jak šetřit energii, vodu a vzduch.
EKO, 6, 1995, č. 1, s. 12-14. 2 obr.
Čistírenské kaly se v poslední době stávají vážným problémem. Důvodem jsou omezené možnosti ukládky a stále přísnější předpisy na ochranu životního prostředí. Proto vzniká tlak na další zpracování kalů, jako je odvodnění, případně spalování a převedení zbytku do nerozpustné formy.

NAVRÁTILOVÁ, Lída
Je libo "recyklovaný steak"... anebo dospějeme ke "kakaburgerům"? Konec koprofágů v Čechách!
T'95, 38, 1995, č. 6, s. 28-30. 2 fot., 1 obr.
Experimenty s produkty biologických čistíren odpadních vod ukázaly, že je možné je využít ke konzumaci. Přesto existují významná rizika, která podobným praktikám nepřejí. Existují také zkušenosti s fermentací prasečí kejdy, která se dá opětně využít k výživě zvířat.

SIMON, Heinz-Wilhelm
Saubere Leistung
(Čistý výkon.)
Entsorga-Magazin, 14, 1995, č. 4, s. 26-31. 4 obr.
Také ve Švýcarsku se projevují výrazné snahy o čistotu vod a životního prostředí obecně. Popis ústřední ČOV pro město Luzern a okolí a rovněž ČOV Buholz s kapacitou 280 tis. EO. Nové řešení se týká zejména způsobu zpracování a konečného zneškodnění čistírenských kalů spalováním. Popis funkce a technologického řešení obou spaloven, které dodal německý koncern Thyssen Still Otto. Samozřejmostí je čištění spalin, vč. denitrifikace metodou SNCR. Koncepčně podobnou spalovnu kalů s kapacitou 300 tis. t/rok bude Thyssen budovat i v Holandsku.

STEIGER, Urs
Abfallwirtschaft - Zementwerke als Abfallverwerter. (Odpadové hospodářství - cementárny jako zhodnocovatelé odpadů.)
Baustoff Recycling Deponietechnik, 11, 1995, č. 4, s. 64-68. 2 obr.
Na základě technických předpokladů je možné v cementárnách nahradit část fosilních paliv různými odpadními látkami. Ve Švýcarsku tvoří např. emise z cementárenského průmyslu 10 % oxidu uhličitého z celé oblasti průmyslu. Využitím energeticky bohatých odpadů je možné toto množství snížit. V roce 1993 se např. spálilo 86 000 t starých olejů, což pokrylo 1/5 spotřeby energie. Způsob vedení technologického procesu vypalování, při němž se dosahuje až 2 000 °C, zaručuje rozklad organických škodlivin (dioxiny, furany, PCB) a zachycení těžkých kovů ve složkách slínku. Spalovat je možno i staré dřevo, čistírenské kaly aj. Vlastní procesy se řídí pravidly Spolkového úřadu pro životní prostředí (BUWAL).

KRULL, Rainer - DIEKMANN, Reinhard - LINDERT, Mark
Behandlung von Bioabfall in Vergärungsanlagen - eine Marktübersicht. (Zpracování bioodpadu v zařízeních na kvašení - přehled trhu.)
EntsorgungsPraxis, 13, 1995, č. 5, s. 22-25. 3 tab., 10 lit.
Aerobní kompostování bioodpadů se v SRN v posledních letech značně rozšířilo. Technika kompostování je velmi dobře rozpracovaná pro odpady s výraznou strukturou a vysokým podílem ligninu. Pro bioodpady s vysokým podílem vody nad 70 % je možné využít anaerobní kvašení vyvinuté původně pro zpracování specifických zemědělských odpadů, např. kejdy nebo čistírenských kalů. V západní Evropě existuje cca 30 rozdílných procesů, článek podrobně popisuje některé z nich z hlediska provozních nákladů, produkce bioplynu, spotřeby energie a dalších charakteristik.

Strom aus Schlamm. (Proud z čistírenských kalů.)
UmweltMagazin, 24, 1995, č. 7, s. 46. 1 obr.
Kaly vznikající v čistírnách odpadních vod se v řadě případů spalují v SRN jako přídavné palivo v tepelných elektrárnách, např. v Saarbrückenu spalují ročně 10 tis. t kalů spolu se 400 tis. t uhlí. Společnost Recon München nyní staví v Aschaffenburgu zařízení, ve kterém se má od roku 1998 ročně zplyňovat 160 tis. t kalů. Použitý způsob úpravy kalů a čištění spalin zaručuje ekologickou neškodnost procesu, z něhož jako odpad vychází pouhá 2 % původního množství ve formě granulátu. Stručný popis procesu, jehož zřejmě jedinou vadou je energetická nesoběstačnost.

THIEDE, Dietrich - ERDMANN, Dieter
Einsatz von Klärschlamm zur Herstellung von keramischen Leichtbaustoffen. (Použití čistírenských kalů k výrobě lehkých keramických stavebních hmot.)
EntsorgungsPraxis, 13, 1995, č. 6, s. 44-47. 4 obr., 2 tab., 12 lit.
Stále větší množství odpadních vod se zpracovává v centrálních ČOV a jen ve starých spolkových zemích SRN tak ročně vzniká cca 50 mil m3 čistírenských kalů. Jedním ze způsobů jejich využití může být výroba lehkých keramických stavebních hmot. Tuto možnost studoval Institut keramiky v Míšni, přičemž kaly se přitom používají jako prostředek k vytváření pórů ve hmotě. Pokusy ukázaly reálnost tohoto řešení, je však třeba provést opatření k omezení zápachu při výrobě a čištění odplynů. Technicky je tato cesta schůdná, je však třeba podchytit společenskou poptávku. Popis řešení.

SCHNEIDER, Jürgen - SEIFERT, Wolfgang - BUTTKER, Bernd
Betriebsergebnisse bei der Klärschlammvergasung. (Provozní výsledky při zplyňování čistírenského kalu.)
AbfallwirtschaftsJournal, 7, 1995, č. 10, s. 618-620. 4 obr., 2 tab.
Ve středisku pro zhodnocování druhotných surovin SVZ Schwarze Pumpe (SRN) vzniklo centrum pro zplyňovací technologie k látkovému a energetickému zhodnocení pevných, kapalných a pastovitých odpadů s obsahem uhlíku. Používají se jak způsoby s pevným ložem, tak i technologie ve vznosu. Zvláštní pozornost je věnována průmyslovým i komunálním čistírenským kalům, kde se podařilo realizovat kombinované zplynění kalů s uhlím. Na základě získaných výsledků se plánuje výstavba provozní pilotní jednotky s kapacitou 80 tis. t/rok. Popis technologie včetně postupového diagramu.

GALLER, Josef
Klärschlamm auf die Felder. (Čistírenský kal na pole.)
A3 Umwelt, 8, 1995, č. 12, s. 78-80. 3 tab., 4 fot.
Nutnost čištění odpadních vod v obydlených územích pro ochranu vodstva je nesporná. Jako následek ale vzniká čistírenský kal, kterému na rozdíl od jiných odpadů nelze předejít. Vedle spalování s následným skládkováním zbytkových látek je také možné jeho kontrolované zhodnocení v zemědělství. Nové německé nařízení a zvyšující se náklady na skládkování vytvářejí tlak na zemědělské využití kalů. Spalování je technicky vyřešené, ale finančně únosné jen pro velké území. Tendence je tyto odpady také spalovat v cementárnách nebo spalovnách odpadů. Otázka zemědělského využití je především otázkou kvality kalů, otázkou záruk a akceptování ve společnosti. Podle současné právní úpravy ručí zemědělec za všechny následné škody. Toto riziko může být řešeno jen záručním fondem. Úspora hnojiva pro zemědělství je vesměs spíše malá (15 % minerálního hnojiva.) Zhodnocení kalů je možné jen za předpokladu provádění zkoušek a analytického průzkumu působení v určitém typu půdy.

LATTEN, Reiner
Landwirtschaft zwischen Wasserschutz und Klärschlammaufbringung. (Zemědělství mezi ochranou vod a hnojením čistírenskými kaly.)
EntsorgungsPraxis, 13, 1995, č. 12, s. 49-51. 
Prevence znečištění vod zemědělskou činností vede často k požadavku "nulového znečišťování" původního fondu. Takový požadavek je však nereálný a blokuje přirozené alternativy vyplývající ze zákona o oběhovém hospodářství. V plné míře se to týká používání čistírenských kalů jako hnojiva. Zásadou by zde měla být rovnováha mezi mírou vnášení a odstraňování cizích látek. Vzestup není přijatelný, ale ani přehnaný purismus nevede k rozumnému konsensu. Významný je zde politický přístup, který musí sehrát roli vyváženého arbitra.

Rules on Use of Sewage Sludge in Agriculture Reviewed. (Revize předpisů pro používání čistírenských kalů v zemědělství.)
Waste & Environment Today, 8, 1995, č. 11, s. 11. 
Předpisy pro použití čistírenských kalů v zemědělství (obsažené v DOE Code of Practise) byly nedávno revidovány. Byly vypracovány dvě zprávy, jedna bere v úvahu úrodnost půdy a druhá bezpečnost potravin. Byly sníženy doporučené limity zinku. Zatím byl limit stanoven na 200 mg/kg v půdách, které nejsou vápenaté. Po dalších výzkumech limitů kovů vztažených k půdnímu pH a limitování těžkých kovů, které přicházejí do půdy s jinými materiály, budou limity ještě revidovány. V budoucnu se počítá spíš se snižováním vstupu kovů do půdy. 

SYNEK, Karel
Solidifikace čistírenského kalu metodou RHENIPAL.
Odpady, 5, 1995, č. 10, s. 14-15. 2 tab.
Metoda Rhenipal představuje suchou směs elektrárenského popílku a hydraulicky vazebných látek, která reaguje s vodou přítomnou v čistírenském kalu. Hydraulický proces kal stabilizuje, uzavírá póry a trvale znehybňuje škodlivé látky. Výsledná směs nezpůsobuje okolnímu prostředí pachové problémy, lze s ní bezpečně nakládat i ji snadno přepravovat.

GERHARDT, Th. - SPLIETHOFF, H. - HEIN, K. R. G.
Thermische Nutzung von Klärschlämmen in Kraftwerksfeuerungen. (Tepelné využití čistírenských kalů v ohništích elektráren.)
EntsorgungsPraxis, 14, 1996, č. 3, s. 50-52+54-56+58. 8 obr., 1 tab., 10 lit.
V Institutu procesní techniky a parních kotlů (IVD) při univerzitě Stuttgart byla vyšetřována možnost spalování čistírenských kalů v ohništích elektráren. V rámci dvouletého výzkumného projektu EU "APAS Clean Coal Technology Programme" byla prokázána obecná schůdnost tohoto způsobu. To je velmi významné pro SRN, kde v příštích letech bude vznikat 80-85 mil. t čistírenských kalů ročně, přitom však technický návod pro sídelní odpad silně redukuje možnost ukládání nezpracovaného odpadu na skládky. Článek podrobně popisuje provedený výzkum, metodiku, vlastnosti kalů, látkové proudy ve spalovně, přípravu paliva, emise spalin a konečné produkty.

LÜDTKE, Katrin
Kompost aus Klärschlamm und Holz. (Kompost z čistírenského kalu a dřeva.)
Umwelt, 26, 1996, č. 3, s. 58. 1 fot.
Se stoupajícím množstvím kompostovacích zařízení nastává také otázka uplatnění kompostu na trhu. Od r. 1996 provozuje firma GER Umweltschutz Grevesmühlen (Meklenbursko-Předpomořansko) kompostovací zařízení pro čistírenské kaly a rozdrcené dřevo s roční kapacitou vstupního materiálu 10 tis. t. Materiál má být použit pro rekultivaci skládek v okolí. V zemi je nyní 62 skládek, 50 z nich bude v nejbližší době uzavřeno a rekultivováno. Očekává se také nárůst čistírenských kalů, protože se stále více domácností napojuje na centrální čištění. Materiál z kompostárny je vhodný jako substrát podle předepsaného technického návodu pro sídelní odpad.

VOLKMER, Gerhard
Klärschlamm im Container kompostieren. (Kompostování čistírenského kalu v kontejneru.)
Umwelt, 26, 1996, č. 3, s. 47. 2 fot.
S vyššími požadavky na úpravu vody stoupá množství čistírenských kalů. Jako alternativa ke skládkování a spalování kalů bylo postaveno za pět měsíců ve Vreden (okres Borken) zařízení na kompostování čistírenských kalů. Zřizovatelem a provozovatelem je Strabag Hoch- und Ingenieurbau Düsseldorf. Kompostování probíhá v kontejnerech, jejichž kapacita je 10 tisíc m3 za rok a může být rozšířena. Cílem je využít získaný produkt jako kompost. Kal se mísí s listím a zeleným řezivem, proces je řízen potřebným přísunem vzduchu a trvá 9-15 týdnů a vzniká plně hygienizovaný kompost. Provozovatel upozorňuje především na to, že pro produkt je dodržena limitní hodnota těžkých kovů.

Opposition Grows to Land Application of Sewage Sludge. (Vzrůstající opozice proti aplikaci čistírenských kalů do půdy.)
Waste & Environment Today, 9, 1996, č. 4, s. 14. 
V USA vzrůstá odpor proti použití čistírenských kalů jako hnojiva (některé skupiny občanů žádají, aby potravinářské výrobky z plodin pěstovaných na půdách hnojených těmito kaly byly označovány). Existují dvě třídy kalů: třída A - tyto kaly jsou považovány za bezpečné a mohou být aplikovány do půd a pastvin bez omezení a třída B - tyto kaly obsahují několikanásobně větší množství patogenů než kaly třídy A, je u nich stanovena ochranná lhůta před sklizní plodin nebo vpuštěním dobytka na pastviny. Toto nařízení se ale v žádném státě USA neprosadilo.

Termická likvidace čistírenských kalů. Brno hledá možnosti s pomocí švýcarských zkušeností.
Technický týdeník, 44, 1996, č. 15, s. 7. 
Jednou z nadějných technologií zpracování kalů je energetická recyklace - využití upravených odpadů jako paliva. Ve výběrovém řízení byla vybrána technologie energetické recyklace v cementárně. Odvodněné a granulované kaly nahradí palivo. Prakticky všechny škodliviny jsou zachyceny v procesu výroby, nevzniká žádný popel, nemusí se likvidovat obsah filtrů. Navržená metoda se v současné době ověřuje.

Využití biologický kalů z odpadních vod na palivo.
Technický týdeník, 44, 1996, č. 33, s. 7. gr., tab.
Biologické kaly z čističek odpadních vod lze využít jako palivo k získávání tepelné energie. Při spalování biologických kalů v sypkém stavu s příměsí celulózového odpadu, případně slisovaných v briketách vzniká menší množství oxidu siřičitého než při spalování běžného komunálního odpadu, příp. některého druhu uhlí.

KRČMA, L.
Termická likvidace čistírenských kalů.
Technický týdeník, 44, 1996, č. 33, s. 7. 
Technologie sušení čistírenských kalů, kterou navrhla firma Lyonnaise des Eaux Dumez pro Brněnské vodárny a kanalizace, vyžaduje dokonalé čištění kouřových zplodin a energie vynaložená na sušení je větší než energie získaná spalováním sušených kalů. Česká technologie, která využívá i ostatní odpadové materiály s obsahem celulózy, nebyla použita, ačkoliv je zřejmě výhodnější.

CHROMÝ, J.
Zpracování kejdy a kalů z čistíren odpadních vod na rychlokompost. (Processing of Sewage and Sludges from Wastewater Treatment Plants for Quick Compost.)
VTEI, 38, 1996, č. 5-6, s. 195-204. 2 tab.
Článek seznamuje s novou technologií pro zpracování bioodpadů (kejdy a kalů z čistíren odpadních vod) na rychlý kompost ve fermentačním žlabu s automatickým překopáváním materiálu pomocí spodní vybírací frézy. Materiál prochází pásovou sušárnou. Metoda, výrobní linka včetně kapacity, investiční a provozní náklady, stejně jako kvalita výsledného produktu jsou do detailů popsány. Konečný produkt je stabilní homogenní organominerální hnojivo, které vyhovuje všem znakům jakosti průmyslových kompostů podle ČSN. Výhody technologie - ochrana životního prostředí (kompletní zpracování odpadů bez dopadů na životní prostředí, a to při vlastním zpracování i při aplikaci na pole), nízké investiční a provozní náklady, minimální požadavky na zastavěnou plochu s jednoduchou variabilní stavební částí.

GROSSE-HOLZ, G.
Likvidace odpadů a čistírenského kalu doutnavým spalováním.
Energetika, 46, 1996, č. 4, s. 117-119. 4 obr.
Likvidace zbytkových odpadů pomocí doutnavého spalování je šetrná k životnímu prostředí, dovoluje využití všech materiálů obsažených ve zbytkových odpadech a minimalizaci plynných emisí. Popis zařízení na doutnavé spalování, informace o čištění plynu, výrobě energie, využití zbytkových látek, uplatnění zařízení na trhu.

DAVIS, R. D.
Strategie zneškodňování čistírenského kalu v Evropě.
Odpady, 4, 1996, č. 3, s. 10-11. 3 tab., 1 fot.
V zemích Evropské unie je v průměru 40 % kalu skládkováno, 37 % se využívá v zemědělství a 11 % je spalováno (vypouštění kalů do moře je praktikováno pouze ve třech zemích EU a od 31. 12. 1998 bude podle směrnic EU zakázáno). Využití kalů v zemědělství. Využití kalů k rekultivaci půdy. Spalování kalů. Skládkování kalů.

Sewage Power a Viable Option. (Dobrou možností je využití energie z kalů.)
Waste & Environment Today, 9, 1996, č. 8, s. 2. 
Čistírenské kaly jsou často spalovány, ale vzniklé teplo není obvykle využíváno, pouze někdy se jeho část použije k předehřívání a část k sušení kalů. Několik spaloven ve Velké Británii je schopno na místě vyrábět energii z kalů. Postup zahrnuje tepelné sušení kalů při teplotách 100 - 120 °C, obsah pevné části vzrůstá na 90 - 95 %, tyto sušené kaly mají kalorickou hodnotu podobnou hnědému uhlí a mohou být spalovány s výrobou tepla. Kotle produkují jako odpad hlavně pevnou škváru vhodnou ke skládkování a malé množství toxického popílku. Dále se při tomto postupu snižuje organický obsah kondenzátu, který je menší než při mechanickém sušení.

WISHART, James
Sewage sludge - reuse options and implications: EU directive drives major changes in sewage sludge treatment and disposal. (Čistírenské kaly - možnosti znovuvyužití a důsledky: nařízení ES řídí hlavní změny v úpravě a zneškodňování kalů.)
Waste Management & the Environment, 6, 1996, č. 4, s. 28-31. 3 obr.
Změny v legislativě životního prostředí mají vliv na metody zneškodňování čistírenských kalů v zemích ES. Hlavní změnou je nařízení pro úpravu městských odpadních vod (UWWTD). To nejenom zakazuje jejich skládkování v moři od konce roku 1998, ale požaduje také zlepšení úpravy kalů. Zatím nejběžnějším způsobem zneškodňování je skládkování (40 % celkově v zemích ES) a použití v zemědělství (30 % celkově v ES). Irsko a Spojené království ukládají zatím třetinu kalů do moře. Na kaly se také vztahuje hierarchie priorit odpadového hospodářství: předcházení vzniku, omezení vzniku, recyklace, spalování (s obnovou energie) a skládkování. Těžko však lze zatím zabránit tomu, že při úpravě odpadních vod vzniká velké množství kalů. Při zneškodňování kalů se musí udržet rovnováha mezi náklady na zneškodnění a dopravu, bezpečností a vlivem na životní prostředí. 

TURK, Michael
Inkrustationen in Entwässerungssystemen von MVA-Schlacke- und Klärschlammonodeponien
(Inkrustace v odvodňovacích systémech jednodruhových skládek pro popel ze spalovny a pro čistírenské kaly.)
Müll und Abfall, 28, 1996, č. 9, s. 587-594. 6 obr., 1 tab., 13 lit.
V průběhu 80. let bylo zkoumáno poškozování odvodňovacích systémů skládek a bylo zjištěno, že příčiny nejsou konstrukční, tj. mechanické, nýbrž dochází k zarůstání profilu drenáže biogenním procesem, tj. působením mikroorganizmů. Protože ani vzduchotěsným uzavřením systému pomocí sifonu nebyl problém vyřešen, výzkum pokračoval za podpory Spolkového ministerstva pro výzkum a technologie. Ukázalo se, že zarůstání, tzv. inkrustaci způsobují anorganické součásti (Ca, Fe, Mg) a značný podíl mají organické fáze. Vysvětlen podrobně mechanismus vzniku inkrustací pro 2 typy skládek a rezultující doporučení pro příslušné opatření v praxi.

MATTER, Christina - VOLLMEIER, Thomas
Lösungen zur Verwertung oder Beseitigung von Klärschlamm in der Schweiz. (Řešení pro zhodnocení nebo odstraňování čistírenských kalů ve Švýcarsku.)
Müll und Abfall, 28, 1996, č. 11, s. 751-755. 2 tab., 6 obr.
V roce 1994 byla téměř polovina čistírenských kalů ve Švýcarsku použita v zemědělství a zbytek byl spalován nebo skládkován. Použití v zemědělství má omezené možnosti. Článek se zabývá různými metodami zneškodňování kalů. Jedná se o mechanické odvodňování, sušení jako předstupeň zpracování, sušení a/nebo spalování odvodněných kalů ve speciálních pecích (ve Švýcarsku jsou nejrozšířenější pece s fluidním spalováním). Další možností je kombinované spalování vlhkého nebo suchého kalu ve spalovnách zbytkového odpadu. Porovnání obou metod. Poslední možností je zneškodňování čistírenských kalů v cementárnách. Volba varianty závisí na daných podmínkách, na množství vznikajících kalů, jejich kvalitě, na infrastruktuře a dalších možnostech zhodnocení. Při plánování nových spaloven zbytkových odpadů je třeba přihlížet k možným synergickým efektům.

GALLENKEMPER, Bernhard - FLAMME, Sabine
Klärschlammkomposte und deren Einsatz zur Rekultivierung devastierter Flächen. (Komposty z čistírenských kalů a jejich použití k rekultivaci devastovaných ploch.)
Müll und Abfall, 28, 1996, č. 10, s. 665-670. 3 obr., 5 tab., lit. 15.
Popis analýzy dvou různých kompostů z čistírenských kalů, průzkum jejich vlastností z hlediska možného použití k rekultivaci devastovaných ploch. V kompostovém materiálu byl analyzován obsah těžkých kovů a živin, pomocí lysimetrických pokusů byla zkoumána vyluhovatelnost těžkých kovů a živin ze zkušebního materiálu. Z výsledku byla posuzována možnost znečištění podzemních vod z kompostů použitých k rekultivaci. Výsledky získané těmito postupy byly posouzeny v návaznosti na schválené LABO/LAGA, tj. požadavky pro použití biokompostů a čistírenských kalů při rekultivaci dlouhodobě devastovaných ploch v nových spolkových zemích. Z prokázaných pokusů vyluhovatelnosti těžkých kovů a živin z těchto kompostů se dá odvodit, že pravidla LABO/LAGA vedou k přísnému omezení používaného množství kompostů.

BIERBAUM, Klaus - GREIF, Hans-Georg
Mitverbrennung von Produktionsrückständen und Klärschlämmen in Braunkohlekesselanlagen. (Spalování zbytků z výroby a čistírenských kalů v kotelnách na hnědé uhlí.)
Umwelt, 26, 1996, č. 10,příl.Special, s. 18-26. 7 obr., 3 tab., 8 lit.
Kombinace podnikové energetiky, využívající ke spalování hnědé uhlí a různé zbytky či odpady z výroby, může být pro průmyslové podniky přínosnou kombinací. Podle zákona na ochranu před imisemi je možné nahradit až 25 % uhlí tepelným ekvivalentem odpadů. Podmínkou je samozřejmě posouzení a případný schvalovací proces pro určité odpadní látky. Běžně se využívají např. čistírenské kaly, zbytky z výroby papíru, plastů, staré dřevo, bioplyn a další. K posouzení vhodnosti se posoudí způsob dopravy, skladování a dávkování, dále pak vznik popela, emisí a jejich složení. Z ekonomického hlediska dochází k úspoře nákladů za hnědé uhlí a za zneškodnění odpadů.

COOPER, Jeff
Waste recovery - a Finnish perspective. (Obnova odpadu - perspektiva pro Finsko.)
Wastes Management, 1996, č. 11, s. 37-39. 3 fot.
Ve Finsku je hlavním způsobem zneškodňování odpadu skládkování, protože náklady na něj jsou ještě nižší než ve Velké Británii. Skládek je v celé zemi asi 400 a pouze jedna menší spalovna. Ani recyklace odpadu zatím nedosahuje vysokého procenta. V roce 1989 bylo postaveno zařízení na úpravu čistírenských kalů a zpracování tuhého komunálního odpadu ve Vaasa. Je umístěno v blízkosti skládky, která je ještě v provozu. V roce 1993 bylo rozšířeno o další vyhnívací nádrž, která slouží pouze ke zpracování organického odpadu, takže v zařízení lze teď zneškodnit i zemědělský odpad a např. odpad ze zpracování ryb. Proces probíhá při termofilní teplotě kolem 55 °C, dříve se používala teplota mezofilní kolem 37 °C. Přicházející odpad obsahuje asi 15 % sušiny. Z nádrže vychází asi 50 % základního kompostovacího materiálu, 15 % bioplynu a 30 % vody. Plyn obsahuje 65 % metanu a 34 % oxidu uhličitého.

KŮRA, Oldřich - SCHNEIDEROVÁ, Jiřina - VÁVRA, Jan
Připravovaná termická likvidace čistírenských kalů z ČOV Brno.
SOVAK, 5, 1996, č. 11, s. 16-17. 
Historie likvidace kalů. Popis navržené technologie Cementáren a vápenek Mokrá a.s. Technologie zpracování vyhnilého kalu. Výhody spalování upravených čistírenských kalů v cementářské peci. Kvalita čistírenských kalů určených k termické likvidaci v cementárně.
Brno - kaly čistírenské - cementárny - spalování kalů - firma Cementárny a vápenky Mokrá - spalování v cementárnách.

WILDERER, Peter A. - FAULSTICH, Martin - KOLB, Frank R.
Die Zukunft der Klärschlammverwertung und –beseitigung. (Budoucnost zhodnocování a zneškodňování čistírenského kalu.)
AbfallwirtschaftsJournal, 1996, č. 11, s. 12-16. 2 obr., 5 tab., lit. 20.
Ve starých spolkových zemích je asi 90 % obyvatel napojeno na čistírny odpadních vod, z nichž 70 % umožňuje biologické čištění odpadních vod. V nových spolkových zemích bylo v minulých letech čištěno 32 % odpadních vod mechanicky, 38 % biologicky a 14 % navíc s eliminací fosforu. Zbývajících 12 % zůstává bez další úpravy. Očekává se, že do roku 2000 vzroste množství kalu v SRN na 80 mil. m3 ročně. Na jeho zneškodňování budou v souvislosti se zákonem o oběhovém hospodářství a technickým návodem pro sídelní odpad kladeny vyšší nároky. Stanovení ztráty pálením na méně než 5 % znamená konec s dosavadním způsobem ukládání. Zvýší se význam využití kalů v zemědělství k hnojení a zlepšování kvality půdy.

DENKERT, Ralf
Die Konditionierung von Klärschlamm. (Kondicionování kalů z čisticích zařízení.)
AbfallwirtschaftsJournal, 1996, č. 11, s. 17-23. 2 obr., 2 tab., lit. 17.
Stoupající nároky na čištění komunálních a průmyslových odpadních vod se zákonem předepsanou eliminací dusíku a fosforu s sebou nesou také zvýšené množství kalů a zhoršení jejich vlastností z hlediska odvodňování. Podle druhu zhodnocování patří k nejdůležitějším operacím úpravy kalů zahušťování, stabilizace, kondicionování a odvodňování. Výběr prostředků a postupů ke kondicionování závisí na postupu zneškodňování kalu. Přidávání různých prostředků ke kondicionování před zahušťováním a odvodňováním je třeba omezit na minimum. 

TRÄNKLWER, Josef - ROMMEL, Wolfgang
Mineralisierung und Inertisierung von Klärschlammen. (Mineralizace a inertizace kalů z čističek.)
AbfallwirtschaftsJournal, 1996, č. 11, s. 24-28. 4 obr., lit. 13.
V příštích letech bude nutno postupně měnit způsob zneškodňování kalů v SRN. Do roku 2005 bude zastaveno jeho skládkování a bude omezeno i jeho využití v zemědělství (použití při rekultivaci půdy), proto budou potřeba další kapacity pro mineralizaci kalů. K mineralizaci se využívá postupů, jako je pyrolýza, zplyňování, spalování nebo mokrá oxidace. V budoucnu se očekává posílení významu společného spalování zbytkových odpadů a kalů. Největší potenciál pro mineralizaci kalů představují elektrárny.

ROLL, Joachim - MREZAR, Stephan
Bestimmung der Festigkeit von pastösen Abfällen. (Určování pevnosti pastózních odpadů.)
AbfallwirtschaftsJournal, 1996, č. 11, s. 29-32. 1 obr., 1 tab., lit. 4
Zneškodňování kalů a pastózních odpadů, které vznikají při čištění odpadních vod a průmyslové výrobě, se provádí převážně skládkováním. Dosavadní úprava a zneškodňování těchto odpadů bude možná již jen dočasně, protože technický návod pro odpad a technický návod pro sídelní odpad kladou velké požadavky na mechanické vlastnosti skládkovaného materiálu. Dříve se jako kritérium pevnosti pro schopnost skládkování zkoumal obsah vody. Ukázalo se však, že pro bezpečné skládkování kalů jsou důležité i jiné vlastnosti: stabilita, pevnost, nosnost a dlouhodobé chování. Proto dnes zákonodárce vyžaduje hodnoty pevnosti zjištěné zkušebními metodami (DIN 4096, DIN 18236 a DIN 18127). V obou technických návodech jsou chyby v kritériích určování pevnosti. Dále rovněž odkazují na nesprávné normy a obsahují chybné číslování zkušebních metod.

REIMANN, Dieter O.
Klärschlamm mitverbrennen. (Spalování kalů z čističek společně s jinými látkami.)
Umwelt, 26, 1996, č. 1-2, s. 60-62. 2 obr.
Využití kalů v zemědělství k rekultivaci půdy je možno realizovat jen u dílčích množství z předpokládaných 80 - 85 mil. Mg. Předpokladem tepelného zhodnocení je dostatečně vysoká výhřevnost, která závisí na podílu organické substance v sušině. Tepelným zpracováním dochází k odpaření zbytkové vlhkosti, organické substance se tepelně přemění a škodlivé látky, jako např. těžké kovy, se dostávají podle teploty do kouřových plynů nebo do strusky. Pro tyto tepelné procesy je vhodné nejen spalování ve fluidní vrstvě nebo etážové peci, ale i alternativní techniky jako zplyňování, tavení apod. Rozhodující je obsah vody, který u konvenčních postupů může být vyšší než u alternativních technik. Praktickým řešením je společné spalování kalů s jinými látkami - palivy, odpady. Připouští je již nařízení o ochraně před imisemi z roku 1990 - společné spalování tuhých a kapalných odpadů do 25 % tepelného výkonu zařízení. Podobné řešení nabízí směrnice ES "Directive Incineration on Waste".

SEDLÁČEK, Miroslav - SÝKORA, Karel
Technologie zpracování čistírenských kalů.
Vodní hospodářství, 46, 1996, č. 12, s. 383-386. 3 tab.
Článek se zabývá problematikou čistírenských kalů - produkce kalu, primární kal, přebytečný aktivovaný kal, stanovení skutečné produkce kalu, složení a vlastnosti kalů, zahušťování kalu a směsného surového kalu, stabilizace kalu, odvodňování kalů, skládkování, termické zpracování odpadu, zemědělské využití kalů.

Škoda-ReCon: Odpady spalované i využívané.
Technický týdeník, 64, 1996, č. 47, s. 7. 1 fot.
Nově založený podnik Škoda-ReCon si klade za cíl uspokojovat speciální požadavky a potřeby českého trhu komplexními i flexibilními řešeními při likvidaci odpadů a čistírenských kalů a jejich následném tepelném využití.

Ekologie v Evropě.
Zemědělské aktuality, 1997, č. 4, s. 9. 
Evropské zkušenosti s využíváním čistírenských kalů v zemědělství.

EURICH-MENDEN, Brigitte - WEGENER, Hans-Richard - HACKENBERG, Simone
Überregionale Konzepte zur Verwertung organischer Reststoffe und Wirtschaftsdünger notwendig. (Jsou nutné nadregionální koncepce ke zhodnocování organických zbytkových látek a statkového hnojiva.)
Müll und Abfall, 29, 1997, č. 3, s. 154-157. 6 tab., lit. 19
Informace o studii Institutu pedologie a péče o půdu na univerzitě v Giessenu. Byly zkoumány organické zbytkové látky ze zemědělské výroby (zbytky ze žní, hnůj), odpady ze sídel (čistírenské kaly, kompost), z lesnictví (kůra) a z těžby rašeliny. U všech těchto látek bylo zjišťováno průměrné množství živin a těžkých kovů (údaje jsou za rok 1995). Největší obsah živin ze všech organických zbytkových látek mají zbytky ze žní, z živočišné výroby a z čistírenských kalů. Hnůj z živočišné výroby (statkové hnojivo) a čistírenské kaly jsou však také nejvíce zatíženy těžkými kovy. Obsah živin a těžkých kovů pro všechny zbytkové odpady využitelné na zemědělských plochách je omezen odpovídajícími právními nařízeními. Studie dochází k závěru, že sestavením nadregionální koncepce by se dosáhlo lepšího využití organických látek.

NESVADBA, Jindřich
Kaly: jejich hygienická závadnost.
Bezpečnost a hygiena práce, 47, 1997, č. 5, s. 14-19. 3 fot., 3 obr., 5 tab.
Výskyt choroboplodných zárodků v odpadní vodě - bakterie, viry, paraziti, kvasinky a plísně, choroboplodné zárodky pro rostliny. Vliv čištění odpadní vody na choroboplodné zárodky. Epidemiologický význam výskytu choroboplodných zárodků v čistírenských kalech.

EIFE, Karl-Heinz - KESSLER, Jürgen - PESCHKE, Catleen
Einsatz von Klärschlamm und Braunkohlenfilteraschen im Deponiebau. (Využití čistírenského kalu a filtračního popela z hnědého uhlí na stavbě skládky.)
Baustoff Recycling Deponietechnik, 13, 1997, č. 5, s. 20-22. 1 fot., 2 obr.
ARGE, společnost v Halle-Lochau (SRN) pro zhodnocení čistírenských kalů a odkalování řek, vyvinula a otestovala v geotechnické spolupráci se společností BIUG GmbH produkt podobný zemině z komunálního čistírenského kalu a odpadů z elektráren spalujících hnědé uhlí, kterých je ve středním Německu dostatek. Tento materiál byl vyroben a využit na skládce Halle-Lochau během schváleného pravidelného provozu. První výzkumy na výrobu materiálu a jeho využití spadají do roku 1993.

Wood Ash Use in Sewage Sludge Composting. (Použití popela ze dřeva při kompostování čistírenských kalů.)
Waste & Environment Today, 10, 1997, č. 3, s. 11-12. 
V Anglii se popel ze dřeva začal úspěšně používat při kompostování čistírenských kalů. Je schopen snižovat zápach nejen během kompostování, ale i zápach finálního produktu. Umožňuje to vysoký obsah uhlíku, který odstraňuje organické sloučeniny síry, které většinou způsobují zápach. Popel také dodává živiny, je porézní - tím usnadňuje pohyb kyslíku během kompostování. Při použití popela je nutná větší kontrola prachu a důkladnější údržba zařízení - pro jeho korozivní a obrušovací vlastnosti. Musí být také zvolen vhodný typ popela. Není vhodný popel s vyšším pH a nižším obsahem uhlíku. Někdy je popel používán v souvislosti s jinými dřevěnými vedlejšími produkty.

PASCUAL, J. A. - AYUSO, M. - GARCIA, C. - HERNÁNDEZ, T.
Characterization of urban wastes according to fertility and phytotoxicity parameters
(Charakteristika městských odpadů podle parametrů hnojení a fytotoxicity.)
Waste Management & Research, 15, 1997, č. 1, s. 103-112. 4 tab., 4 gr.
Na fytotoxicitu a vhodnost ke hnojení byly analyzovány tuhé komunální odpady, čistírenské kaly a komposty. Čistírenské kaly měly vysoké hodnoty dusíku a fosforu, obsah draslíku byl nízký, ale všechny prvky byly rostlinám dostupné. Zralý kompost měl nejnižší obsah organického uhlíku a nejnižší hodnotu humusových látek jako důsledek mineralizace organické hmoty během kompostovacího procesu. U analyzovaného odpadu poměr organické hmoty k celkovému množství organického uhlíku byl většinou konstantní. V žádném případě množství těžkých kovů nepřekročilo povolené limity ES. Větší množství fytotoxických látek se vyskytovalo v čerstvých odpadech.

PESCHEN, Norbert
Klärschlammkonditionierung mit Kalk zur Herstellung von Sekundärrohstoffen
(Kondicionování kalu z čističek vápnem za účelem výroby druhotných surovin.)
Umwelt, 27, 1997, č. 5, s. 44-47. 1 obr., 1 tab., lit. 11
Zlepšení provozu čističek odpadních vod, zejména ve východní části Německa, vede ke zvýšení množství kalu, který je třeba dále upravovat. Do r. 2000 se počítá se zvýšením množství kalu ze současných 60 na 80 mil. kubických metrů ročně. Jednotlivé kroky zpracování kalu jako je zahušťování, stabilizace, kondicionování, odvodňování a termické zpracování se člení do velkého množství postupů, které jsou přizpůsobeny dalšímu zpracování nebo zneškodnění. 30 až 35 % celkového množství kalu se zužitkuje v zemědělství. Vápno a dolomitové produkty ke kondicionování, dekontaminaci a mobilizaci v zemědělství nepoužitelných fosfátů mohou být klíčem k docílení velmi vysoké kvóty zhodnocení kalů. Zařazení kalů do zákonných předpisů o hnojivech bude znamenat lepší akceptaci a možnosti zhodnocování. Potřebné podklady se v současné době zkoumají. 

Kal opět do půdy?
Sovak, 6, 1997, č. 10, s. 24. 1 tab.
V zemích EU vstoupila v platnost směrnice, zakazující vyvážení odpadních vod a čistírenských kalů do moře a zavedení přísnějších omezení pro přímé vypouštění odpadních vod do vodních toků. Prováděly se pokusy využití čistírenských kalů jako hnojiva. Pokusy se prováděly na polích z nichž každé bylo hnojeno jiným způsobem. Kal zpracovaný technologií N-viro byl používán místo tradičního vápna a ukázalo se, že je vysoce účinným vápenným materiálem, který má při neutralizaci stejné vlastnosti jako křída.

PÉNZES, Ladislav - MAREK, Pavel
Možnosti využitia stabilizovaných kalov ČOV v lesnom hospodárstve.
VTEI, 39, 1997, č. 11, s. 421-424. 5 lit.
V článku byly uvedené některé praktické poznatky z programů aplikace kalů z čistíren odpadních vod na lesní porosty. Článek rozebíral i kritéria pro stabilizaci a hygienizaci kalů před jejich aplikací v USA a absenci takovýchto kritérií v podobných předpisech u nás.

GALE, Charlotte
Turning into the light. (Obrácení se ke světlu.)
Materials Recycling Week, 169, 1997, č. 22, s. 28. 1 fot.
V posledních letech se ve Velké Británii uplatňuje opět centralizované kompostování. Dokud bylo levné skládkování odpadu, mnohé kompostárny byly uzavřeny. Kompostovací místa jsou většinou umístěna ve volné přírodě a mají řádkovací systém na obracení kompostu. Dále se zařízení skládá z drtiče, nakládacího zařízení, bubnového síta a zařízení na pytlování. Nové předpisy pro udělování licencí přikazují, že kompostárny musejí být postaveny na tvrdé půdě a opatřeny drenáží. V současné době existuje ve Velké Británii asi 15 sběrových schémat pro organický odpad od krajů chodníků. Odpad z domácností tvoří 95 % kompostovaného odpadu. Čistírenské kaly a obchodní odpad se zatím kompostují zřídka. V roce 1990 stanovila vláda cíl recyklovat do roku 2000 asi 25 % organického odpadu. Zvýšení množství kompostovaného odpadu je také ovlivněno nařízením ES o zákazu kompostování čistírenských kalů.

Sewage Treatment Plant at Hamar Uses Thermal Hydrolysis. (Úprava městských odpadních vod termální hydrolýzou ve městě Hamar.)
Waste & Environment Today, 10, 1997, č. 12, s. 5. 
Zařízení na úpravu městských odpadních vod ve městě Hamar v Norsku ročně sníží množství 13 000 t kalů o 93 % a vyrobí 15 000 kW energie denně ve formě páry o tlaku 10 barů. Provoz zařízení byl zahájen v listopadu 1995. Využívá anaerobního vyhnívání k produkci bioplynu. Termální hydrolýza pomáhá rozpustit a rozložit pevnou hmotu a oddělit kapalnou a pevnou složku. Při použití hydrolýzy vzrostla produkce bioplynu o 50 %. Polovina chemických látek používaných k vysrážení se nahrazuje centrifugou. Původní objem se sníží o 7 %. Kaly se odvodní v centrifuze a procházejí hydrolýzou, kde jsou homogenizovány, předehřívány a macerovány. Potom se dostávají do reakční nádrže, kde probíhá termální hydrolýza za vysokého tlaku a teploty po dobu 30 minut. Potom se kaly ochlazují a přicházejí do anaerobní vyhnívací nádrže, kde se 60 % pevné složky přemění na bioplyn s 65% obsahem metanu. Bioplyn se používá pro výrobu páry pro hydrolýzu.

NUMRICH, R. - BROWN, B.W.
Sludge Drying with Mechanical Vapour Re-Compression. (Sušení kalů za pomoci mechanické rekomprese par.)
UTA Technology & Environment, 1997, č. 2, s. 126-130. 1 gr., 3 sch.
Tepelné sušení čistírenských kalů má vysokou spotřebu energie (800-1000 kWh na 1 t odpařené vody). Dřívější opatření na úsporu energie nepřinášely velké výsledky. Znatelné snížení spotřeby energie přinesla až mechanická komprese par. Kompresní tlak má maximální hodnotu 5 barů a teplota se pohybuje pouze do 150 °C. Sušičky mají specifické povrchy pro výměnu tepla. Byla zkonstruována testovací jednotka, která má prokázat, že spotřebovaná energie nepřesáhne 400 kWh na 1 t odpařené vody. Použití této metody je omezeno ekonomickou životaschopností a technickou proveditelností. Je nutné vyvinout systém, který by zabránil infiltraci vzduchu, což může způsobit, že stlačené páry se stanou inertními a může to negativně ovlivnit koeficienty výměny tepla v sušičce.

CONESA, J. A. - MARCILLA, A. - PRATS D. - RODRIGUEZ-PASTOR, M.
Kinetic study of the pyrolysis of sewage sludge. (Kinetická studie pyrolýzy čistírenských kalů.)
Waste Management & Research, 15, 1997, č. 3, s. 293-305. 4 tab., 4 gr., 1 sch.
Pyrolýza čistírenských kalů byla studována pomocí termogravimetrické analýzy. Byly vzaty v úvahu různé možné kinetické modely termálního rozkladu za použití různých stupňů vytápění. Byly pyrolyzovány dva typy kalů - ještě nevyhnilé a anaerobně vyhnilé. Nejlepší model uvažuje tři rozdílné organické složky v kalech, každá z nich je spojená s rozdílným termálním chováním. Tento model ukazuje vzrůst relativního množství frakce, která se rozkládá při nejvyšší teplotě jako důsledek procesu vyhnívání. 

GERHARDT, Th. - SPLIETHOFF, H. - HEIN, K. R.
Bedarf von thermischen Behandlungsverfahren für kommunale Klärschlämme. (Potřeba termických postupů zpracování komunálních čistírenských kalů.)
EntsorgungsPraxis, 15, 1997, č. 3, s. 40-47. 7 obr., 5 tab., lit. 14
Časový vývoj vzniku kalů v SRN vykazuje na rozdíl od trendu u jiných druhů odpadů vzrůstající tendenci. Ve starých spolkových zemích je tato situace způsobena narůstajícími požadavky na kvalitu vody a zavedením eliminace fosforu jako nového stupně čištění vody v čističkách. V nových spolkových zemích je nárůst množství kalů výsledkem obnovy a rozšiřování systému kanalizace. Pro budoucnost se počítá zejména s termickým zpracováním těchto kalů, a to na základě situace v zemědělském využití komunálních čistírenských kalů a aktuálním stavu zákonodárství (Technický návod pro sídelní odpad, Nařízení o kalech, Nařízení o hnojivech). Sledují se kapacity pro tepelné zpracování kalů a určuje se, potřebný počet a velikost těchto zařízení.

Biopellets from Thermal Drying of Sewage Sludge on Teesside. (Biopelety vyrobené z termálně sušených kalů v Teesside.)
Waste & Environment Today, 11, 1998, č. 1, s. 2. 
V Brand Sands na Teesside se staví Regionální zařízení na úpravu kalů (Regional Sludge Treatment Centre), které bude produkovat širokou řadu výrobků ze sušených čistírenských kalů. Jsou známé jako biopelety, které se mohou využít jako palivo, ke zlepšování kvality půdy nebo jako náhražka uhlíku při výrobě stavebních materiálů. V současné době se 60 % z 660 000 m3 čistírenských kalů vyrobených v severovýchodní Anglii skládkuje v moři. Po roce 1998 to už nebude možné. V zařízení se využívá následujícího postupu: prosáté čistírenské kaly přicházejí do filtrů, kde jsou odvodňovány a vzniká hmota obsahující přibližně 29 % sušiny. Pro koagulaci a odvodňování se přidává polyelektrolyt. Potom dochází k termálnímu sušení v sušičce, kde hmota přichází do kontaktu se suchým vzduchem při teplotě do 400 oC. Buben se při sušení otáčí, aby se zajistilo kompletní sušení (obsah sušiny je 90 – 95 %). Kouřových plynů se využívá na výrobu tepla pro sušení. 

RŮŽEK, Pavel - KUSÁ, Helena - HRAZDIRA, Jaroslav
Využití kalů z čistíren odpadních vod.
Odpady, 8, 1998, č. 3, s. 10-11. 1 gr., 1 tab.
Produkce kalů z čistíren odpadních vod v České republice je v příštích letech odhadována na 200 až 300 kt sušiny za rok. Kaly jsou v současné době v největší míře skládkovány (50 ‑ 55 %), následuje jejich recyklace s převážným využitím v zemědělství (35 - 40 %), spalování (5 - 10 %) a jiné využití (1 - 5 %). Předpokládá se, že během následujících pěti let se podíl skládkovaných kalů sníží a naopak vzroste podíl množství recyklovaných, spalovaných a jinak využívaných kalů.

STREITENBERGER, Hartwig - FRISCHEN, Norbert
Erste Betriebserfahrungen mit der Kompostanlage in Schöngleina/Thüringen
(První provozní zkušenosti s kompostovacím zařízením v Schöngleina v Durynsku.)
AbfallwirtschaftsJournal, 10, 1998, č. 3, s. 13-16. 2 obr., 1 tab.
V červnu 1997 byl zahájen provoz kompostovacího zařízení na biologický odpad a čistírenské kaly v Schöngleina. Základem tohoto zařízení o kapacitě 60 000 Mg ročně je automatické mechanické intenzivní zpracování v uzavřené hale. Toto zpracování umožňuje trvalou minimalizaci a neutralizaci emisí zápachu při následném kompostování. Celkové náklady na zpracování činí 100 DEM/Mg vstupního materiálu. 

KRČMA, Ladislav
Biologické čistírenské kaly v zemědělské a lesní půdě.
In:Odpady 98. Sborník přednášek, s. 77-78. 7 lit.
Praha, SOP ČR 1998.
Biologické kaly z čističek městských odpadních vod, pokud neobsahují tzv. cizorodé látky, mezi které patří zejména těžké kovy, jsou významnou složkou hnojení zemědělské půdy. Problémy s obsahem těžkých kovů se vyskytují nejen v přirozených a průmyslových hnojivech, ale mnohdy i v závlahových vodách. Přítomnost těžkých kovů lze snížit hydrátem křemičitanu vápenatého; v ČR se používá vápnění půdy s přísadou alkalického křemičitanu; v některých případech je možné využití alkalizace kalů vápenným mlékem.

Worms offer Alternative Treatment for Sewage Sludge. (Žížaly nabízí alternativní úpravu čistírenských kalů.)
Waste & Environment Today, 11, 1998, č. 7, s. 3. 
Asi 50 % čistírenských kalů vyprodukovaných ve Velké Británii je v současné době využíváno v zemědělství a přibližně čtvrtina se používá bez jakéhokoliv zpracování. Doporučenou metodou zpracování je kompostování pomocí žížal, kdy dochází k rozkladu a stabilizaci organické hmoty. Existuje mnoho druhů žížal, ale pro kompostování se jeví jako nejvhodnější druh oligocheata eisenia foetida. Výhody tohoto zpracování kalů jsou: fragmentace kalů, zlepšení provzdušňování, zvýšená koncentrace fosforu, hořčíku a draslíku, snížení velikosti částic a zvýšení kapacity pro zadržování vlhkosti, omezení zápachu, bioakumulace těžkých kovů a rychlejší rozklad kalů. Během zpracování je pro žížaly optimální teplota 15 - 25 °C s koncentrací vlhkosti mezi 70 - 90 %. Kompost musí mít pH mezi 5,5 - 8,5. 

Advanced Fluidised Composting of Sewage Sludge Meets Regulations. (Pokrokové fluidizované kompostování čistírenských kalů vyhovuje nařízením.)
Waste & Environment Today, 11, 1998, č. 8, s. 2. 
Firma ERM (international consultancy) nabízí ve Velké Británii novou biologickou metodu pro úpravu kalů a organických odpadů. ERM dodává tuto metodu pod licencí US Filter (mnohonárodní společnost pro úpravu vod a odpadních vod). Postup má tři fáze. Odpadový materiál nejprve přichází do samovytápěného termofilního reaktoru, který dodává do postupu kyslík proudovou aerací. Potom jsou separovány pevné látky a kapaliny jdou do systému pro biologickou úpravu. Pevné látky se chemicky upravují a přichází opět do termofilního reaktoru. Metoda má výhodu lepší kontroly zápachu, nižších nákladů a je schopna vyhovět přísným nařízením, která budou pravděpodobně přijata v blízké budoucnosti.

Nová možnost likvidace kalu z čistíren.
Energetika, 48, 1998, č. 11, s. 387. 
Pro likvidaci a tepelné využití čistírenských kalů jsou v Německu nabízena decentralizovaná zařízení kombinovaná s blokovou teplárnou. Vysušený granulát se spaluje ve speciálním zařízení. Získaný plyn se po ochlazení využívá v plynovém dieselovém motoru.

 PAVLÍČEK, Jan
Využití čistírenských kalů v zemědělství.
In:Odpady Luhačovice 1998. Sborník přednášek a katalog firem, s. 57-60. 
Luhačovice, Joga, Odpady, MŽP 1998.
Způsoby likvidace čistírenských kalů - skládkování, spalování, hnojení zemědělské půdy; zemědělské využívání kalů - stabilizované odvodněné kaly představují svým bohatým obsahem organických látek, živin a biologicky aktivních látek významný doplňkový zdroj chybějících organických a ostatních hmot v zemědělsky využívané půdě. Zkušenosti ze zahraničí jednoznačně ukazují na zvyšování trendu důsledné recyklace.

BENEŠ, Petr
Budoucnost zpracování čistírenských kalů.
Technický týdeník, 46, 1998, č. 47, s. 12. 
Protože se stále zpřísňují měřítka na požadovanou kvalitu vod, vzrůstá v Německu množství čistírenských kalů. Vzniká tedy problém co s čistírenskými kaly. Čistírenské kaly se upravují stabilizací, sušením nebo zpracováním blízkým přírodě. Posledně jmenovaný pokus se příliš nepoužívá, protože je málo výkonný.

VONDRUŠKA, Milan - SAMSONEK, Jiří
Problémy při hodnocení čistírenských kalů.
Odpady, 8, 1998, č. 11, s. 20. 
Přijetím zákona č. 125/1997 Sb., o odpadech se změnila příloha č. 5 vyhlášky Ministerstva životního prostředí č. 338/1997 Sb., o podrobnostech nakládání s odpady. Kaly z čištění průmyslových odpadních vod představují systémový velkoobjemový odpad, který je dnes produkován téměř každou výrobou. Jednotlivé kaly vykazují diametrální rozdíly v koncentracích organických polutantů. Praktické zkušenosti ukazují, že chemická a fyzikální povaha kalu z jednoho a téhož zdroje je proměnlivá.

Safety of Spreading Sewage Sludge. (Bezpečnost aplikace čistírenských kalů.)
Waste & Environment Today, 11, 1998, č. 11, s. 9-10. 
Po zákazu ukládání čistírenských kalů do moře (směrnice ES) musí společnosti hledat alternativní řešení, zejména když množství čistírenských kalů neustále stoupá. Velká Británie produkovala asi 1 mil. t v roce 1998, z toho asi 55 % se aplikovalo na zemědělskou půdu. Do roku 2002 množství kalů stoupne asi na 1,5 mil t a na zemědělskou půdu bude aplikováno asi 61 %. Je tedy nutno se zabývat bezpečností tohoto použití. Kaly se nesmí aplikovat do půdy, kde již roste ovoce a zelenina, nesmějí se sklízet pícniny a pouštět zvířata na pastvu nejméně tři týdny po aplikaci kalů. Kromě toho je předepsáno desetiměsíční období před sklizní plodin, které se konzumují v syrovém stavu. Kaly se upravují před jejich aplikací mezofilním anaerobním vyhníváním. Kaly se umístí do uzavřených kontejnerů po dobu 4 - 5 týdnů při teplotě 20 - 40 °C, zatímco bakterie rozkládají reaktivní chemické látky. Tento postup snižuje množství patogenů, produkuje stabilizované kaly, teplo a metan. Některé bakterie však přežívají.

DEUTSCH, Marco - KLEIN, Johannes - LÜTGE, Christoph - MITTELSTÄDT, Alfred - WISCHNEWSKI, Rainer
Thermische Behandlung von Abfällen auf Basis der Hochtemperatur-Winkler Vergasung
(Tepelné zpracování odpadů na základě Winklerova vysokoteplotního zplyňování.)
Umwelt, 29, 1999, č. 1/2, s. 52-55. 3 obr., lit. 4.
Postup vysokoteplotního zplyňování pomocí Winklerova reaktoru (HTW) používá společnost Rheinbraun AG v Kolíně k energetickému zhodnocování zbytkových odpadů a čistírenských kalů. Zařízení vyvinula společnost Rheinbraun ve spolupráci s firmou Krupp Uhde GmbH. Postup se vyznačuje modulární stavbou. Moduly 1, 2 a 3 tvoří předzpracováním, zplyňováním HTW a čištěním plynů základní modul. Pokud je možnost předávat předčištěný plyn s nízkou energetickou hodnotou externímu spotřebiteli, může odpadnout 4. modul, tedy látkové nebo energetické využití plynu podle specifických požadavků (plynový motor, plynová turbina, paroplynová turbina, náhrada fosilního paliva, redukční plyn, výroba syntézního plynu. Modulární stavba umožňuje napojení na existující regionální infrastrukturu (elektrárny, výrobní závod atd.), čímž se šetří náklady. Na jaře 1997 byly provedeny první pokusy se zplyňováním odpadních látek, jako je lehká frakce z drtičů automobilů nebo domovní odpad. Pokusy prokázaly vhodnost použití postupu pro tyto účely.

Kompletní strojní odvodnění kalů.
Technický týdeník, 47, 1999, č. 15, s. 7. 4 fot., 2 obr.
Kaly vznikající při úpravách povrchových stejně jako komunálních vod jsou charakterizovány vysokým obsahem velmi jemných suspendovaných organických látek. Často mívají koloidální charakter. Proto statické zahušťování končí zhruba na 8 % koncentrace sušiny. Pro úsporu nákladů je třeba kal dále nakoncentrovat strojním odvodňováním. Redukce hmotnosti a objemu snižuje náklady na transport, skládkování nebo spalování. Systémy s anorganickou flokulací a komorovým kalolisem, systémy s anorganickou flokulací a membránovým kalolisem, odvodňování kalů pomocí mobilních kalolisů.

Kolik je PVC v čistírenských kalech.
Technický týdeník, 47, 1999, č. 21, s. 8. 
Vysoký obsah chlóru z PVC v čistírenských kalech (57 %) ovlivňuje analytický parametr AOX (adsorbované, organicky vázané halogeny). Ve spektrometru s dueterovaným tetrahydrofuranem se PVC měří. Tato analytika umožňuje identifikaci PVC ze sumárních parametrů AOX a může tím přispět k vyjasnění vnosu halogenu do odpadní vody a čistírenských kalů.

Water Companies are Told to Improve the Environment and Cut Water Bills. (Vodárenské společnosti musí zlepšit své působení na životní prostředí a snížit ceny vody.)
Waste & Environment Today, 12, 1999, č. 2, s. 26-27. 
Britský ministr životního prostředí informoval vodárenské společnosti o tom, že je třeba do jejich plánů na r. 2000 - 2005 zahrnout program zlepšování kvality vody. Tento program má být zárukou, že veškeré větší splašky odpadních vod budou přinejmenším alespoň sekundárně upraveny, že bude učiněn podstatný pokrok v kvalitě říčních vod a že bude vyhověno normám EK o pitné vodě. Současně má být zlepšena kvalita vody v bazénech, vyhověno vyšším standardům pro využití čistírenských kalů a zvýšena ochrana vod, ve kterých žijí měkkýši.

PAPIN, Marcia - WEST, Rebecca
Landfill Covers Itself with Biosolids. (Skládka utěsněná vrstvou biolátky.)
Waste Age, 30, 1999, č. 4, s. 22-23. 2 fot.
Skládka v Greenville v Jižní Karolině je denně potahována vrstvou biolátky, tvořené smícháním popílku z cementáren a odvodněných kalů z čistíren odpadních vod. S naplavenou hlínou vytváří povrchovou vrstvu, která omezuje zápach a snižuje obsah kovů v průsacích. V poměru 1:1 se zeminou pak slouží tato biolátka rovněž jako materiál pro opravy silničních povrchů.

Welsh Sewage Works Plans to Achieve Stricter Discharge Limits. (Welšská čistírna odpadních vod plánuje dosažení přísnějších limitů pro vypouštěnou vodu.)
Waste & Environment Today, 12, 1999, č. 3, s. 1. 
V září 1999 zahájí provoz nové zařízení na zpracování odpadních vod v Port Talbot ve Walesu. Jde o sekvenční dávkový reaktor, který na rozdíl od běžných zařízení na výrobu aktivovaného kalu zahrnuje v jedné cisterně všechny procesy včetně aerace, usazování a dekantace a navíc je levnější. V pořizovacích nákladech činí úspora 25 % a v provozních nákladech 10 % oproti běžnému aktivačnímu procesu.

Zhodnocení čistírenského kalu.
Odpady, 9, 1999, č. 11, s. 4. 
Čistírenské kaly z komunálních čističek v Dolním Sasku mají být více než dosud nasazovány jako hnojivo v zemědělství. Suroviny jako dusík a fosforečnany jsou zpětně uváděny do koloběhu. Čistírenský kal získal neprávem u zemědělců špatnou pověst.

KAFKA, Zdeněk - PUNČOCHÁŘOVÁ, Jana
Odpadní kaly a možnosti jejich zneškodňování.
EKO, 10, 1999, č. 5, s. 21-22.  3 fot., 1 obr.
Odpadní kaly tvořené suspenzí anorganických nebo organických látek v kapalné fázi vznikají jako odpad v různých průmyslových procesech. Typy odpadních kalů: kaly z městských a průmyslových čistíren odpadních vod, kaly vodárenské, brusné kaly, rafinérské kaly, galvanické kaly. úprava, zneškodňování a využití kalů, solidifikace reálných vzorků kalů.

Anaerobic degradation of nonylphenol mono- and diethoxylates in digestor sludge, landfilled municipal solid waste, and landfilled sludge. (Anaerobní odbourávání nonylfenol mono- a diethoxylátů při vyhnívání kalů v reaktoru, ve skládkovaném komunálním odpadu a skládkovaných kalech.)
Warmer Bulletin, 12, 1999, č. 6, s. 1. 
Účelem studie bylo zjistit rozsah anaerobního odbourávání nonylfenol mono- a diethoxylátů (NPEO) v kalové vyhnívací nádrži, ve skládkovaném komunálním odpadu a ve skládkovaných kalech. 

ANDERSON, Michael - SKERRATT, Glyn
The use of sewage sludge incinerator ash in brickmaking. (Využití popela ze spalování čistírenských kalů k výrobě cihel.)
Wastes Management, 1999, č. 8, s. 36. 
Výzkum na Univerzitě ve Staffordshire ukazuje, že popel ze spalování čistírenských kalů může být vhodnou surovinou k výrobě cihel a částečně nahradit hlavní surovinu - jíl. Především obsah železa, draslíku a fosforu se zdá být výhodou při vypalování cihel. Ve spolupráci s irskými a řeckými partnery pokračuje výzkum dalších kalů, který by vyřešil jejich budoucí recyklaci.

Sewage sludge treatment & use. (Úprava a využití čistírenských kalů.)
Wastes Management, 1999, č. 8, s. 37. 
Dvoudenní konference organizovaná IQPC (International Quality and Productivity Centre) a konající se v Londýně. Téma: úprava a recyklace čistírenských kalů.

Effects of thermal and acid treatment on the distribution of heavy metals in sewage sludge. (Vliv tepla a kyselin na rozdělení těžkých kovů ve čistírenských kalech.)
Waste & Environment Today-Bibliogr.J., 12, 1999, č. 4, s. 1. 
Při laboratorním výzkumu byl zjišťován vliv teploty a kyseliny na rozdělení těžkých kovů v anaerobně rozkládaných čistírenských kalech v úpravně odpadních vod v řecké Psittálii. Kaly byly vystaveny působení tepla a kyseliny před a po sušení (105 °C). Pro stanovení rozdělení kovů byla použita postupná extrakce.

BUTT, E.P. - MORSE, G.K. - GUY, J.A. - LESTER, J.N.
Co-recycling of sludge and municipal solid waste: a cost-benefit analysis. (Souběžná recyklace kalů a komunálního tuhého odpadu: analýza přínosů a nákladů.) 
Waste & Environment Today-Bibliogr.J., 12, 1999, č. 7, s. 7. 
Nakládání s komunálním odpadem ve Velké Británii z pohledu souběžné recyklace s biodegradabilním odpadem. Je zhodnocen vliv biodegradabilního odpadu na recyklaci a obnovu energie. Uvedeny alternativy nakládání s komunálním odpadem včetně souběžného rozkladu organické složky a čistírenských kalů.

Advanced Treatment Composting Trials on Sewage Sludge. (Pokusy s moderní metodou kompostování čistírenských kalů.)
Waste & Environment Today-News Rev.J., 12, 1999, č. 7, s. 2. 
Britská firma TEG Environmental plc úspěšně dokončila v červenci 1999 rozsáhlé pokusy s kompostováním, jak rozložených, tak i primárních koláčů ze čistírenských kalů. Moderní TEG metoda využívá vyšších teplot k redukci patogenů a výsledný produkt má parametry bezpečného hnojiva. Jde o nákladově přijatelnou alternativu zneškodňování všech typů čistírenských kalů a jiného organického odpadu. Provozní náklady činí 13,50 GBP/t suchého produktu.

Windrow Technology for Biosolids. (Technologie kompostování bioproduktů z úpravy odpadních vod na haldách v otevřeném prostoru.)
Waste & Environment Today-News Rev.J., 12, 1999, č. 8, s. 7. 
V rakouské Carinthii bylo otevřeno kompostovací zařízení na zpracování tuhých bioproduktů z místní čistírny odpadních vod. Nové zařízení v Grafensteinu má roční kapacitu 15 000 t a plochu 16 500 m2. V závodě se uplatňuje kompostování v otevřeném prostoru na haldách. Kaly jsou nejprve předzpracovány anaerobně a usušeny na obsah sušiny 23 %. Tuhý bioprodukt se smíchá s rozsekaným zahradním odpadem v poměru 1:0,65. Haldy materiálu jsou 2 m vysoké a 5,5 m široké. Jsou automaticky obraceny a vlhčeny v závislosti na teplotě. Po 8-10 týdnech je hotový kompost přikryt a připraven k expedici.

RUSHBROOK, P.
Getting from subsistence landfill to sophisticated landfill. (Přechod od dosavadních skládek k moderním.)
Waste & Environment Today-Bibliogr.J., 12, 1999, č. 8, s. 9. 
Mnohde na světě je třeba překonat nechuť riskovat a snažit se o lepší a pokrokovější skládkování odpadu. Článek uvádí praktická doporučení ke zmodernizování skládek, a to jak technických, tak i ekonomických a organizačních. Zmiňuje nutnost kontroly obsahu dusíku u čistírenských kalů.

HARRISON, E.Z. - BRIDE, M.B. - BOULDIN, D.R.
Land application of sewages sludges: an appraisal of the US regulations. (Aplikace čistírenských kalů na zemědělskou půdu: zhodnocení regulace v USA.)
Waste & Environment Today-Bibliogr.J., 12, 1999, č. 9, s. 6. 
Systém používání čistírenských kalů do půdy nemá v USA tak ochranný charakter vůči lidskému zdraví, jako je tomu v mnoha evropských zemích nebo v Kanadě. Autoři nedoporučují zákaz použití čistírenských kalů do půdy, ale spíše mnohem omezenější použití. Ke zhodnocení rizik je nutný další výzkum zeminy a povrchových vod a stanovení norem pro některé kontaminanty.

DENNISON, F.J. - SINDALL, D. - AZAPAGIC, A. - CLIFT, R. - COLBOURNE, J.S. 
Assesing sludge disposal options using LCA. (Hodnocení alternativ zneškodňování kalů pomocí analýzy životního cyklu.)
Waste & Environment Today-Bibliogr.J., 12, 1999, č. 9, s. 15. 
Popsány výsledky analýzy životního cyklu v nakládání s kaly u 15 čistíren odpadních vod (Thames Water Utilities Ltd). Pro režim řízení nakládání s kaly je navrženo 5 alternativ. Metodika analýzy životního cyklu zvažuje zneškodnění kalů, potenciál globálního oteplování, úbytek zdrojů, eutrofizační potenciál, okyselování, potenciál fotochemického smogu, vliv centralizace a kompostování versus vyhnívání.

Sydney's Sewage Sludge Finds Markets as a Fertilizer. (Kaly z úpravy odpadních vod v Sydney nacházejí odbyt jako hnojivo.)
Waste & Environment Today, 12, 1999, č. 4, s. 6.  
Využití kalů z čistírny odpadních vod v Sydney ke hnojení borovicových lesů je výsledkem spolupráce Univerzity v Melbourne, vodohospodářské organizace v Sydney a lesního úřadu v Novém Jižním Walesu. Čistírenské kaly z úpravny odpadních vod se stabilizují a dezinfikují anaerobním rozkladem. Kaly z další úpravny odpadních vod se pasterizují a stabilizují vápnem. I tento materiál lze použít jako hnojivo ve směsi s přírodní sádrou nebo vápnem. Hnojivo je dodáváno pod komerčním názvem Hygro a má doporučení od agentury pro životní prostředí EPA v Novém Jižním Walesu.

Effects of thermal and acid treatment on the distribution of heavy metals in sewage sludge. (Vliv zpracování čistírenských kalů tepelně a kyselinami na rozdělení koncentrací těžkých kovů.)
Waste & Environment Today-Bibliogr.J., 12, 1999, č. 5, s. 1.  
Studium vlivu tepelného zpracování a zpracování pomocí kyselin u anaerobně rozkládaných čistírenských kalů na přesun těžkých kovů. Výzkum se prováděl v zařízení Psittalia v Řecku. Zvláštní pozornost byla věnována odstranění chromu, mědi, železa, niklu, olova a zinku. Kaly byly zpracovány kyselinou před a po zahřátí na 105 oC a sledoval se účinek různých koncentrací kyseliny a doby působení. Ke stanovení rozdělení kovů v kalech byla použita stupňovitá chemická extrakce.

Třetí kolo bilaterálního screeningu ke kapitole 22 – životní prostředí. 
EKO, 10, 1999, č. 4, s. 6-7.  2 fot.
Informace o bilaterálním screeningu, který proběhl v únoru 1999. Odpady - rámcová směrnice o odpadech, nakládání s nebezpečnými odpady, přeshraniční pohyb zásilek odpadů a Basilejská úmluva, obaly a obalový odpad, zneškodňování odpadních olejů, zneškodňování PCB a PCT, baterie a články obsahující nebezpečné látky. Použití čistírenských kalů v zemědělství. Jaderná bezpečnost a ochrana před radiací. Kapitola 3 Smlouvy Euratom. Ochrana zdraví před ionizujícím zářením při lékařských ozářeních. Informování veřejnosti v případě radiační havárie. Ochrana smluvních pracovníků před radiací. Základní radiační normy pro radiační ochranu. Zásilky radioaktivního odpadu. Maximální přípustné hodnoty radioaktivní kontaminace potravin. Dovoz zemědělských produktů po havárii v Černobylu. Zásilky radioaktivních látek.

II. Publikace ve fondu knihovny Střediska veřejných informačních služeb ČEÚ

B 736
ŠTÍCHA, V. - BULÍČEK, J. - HÁLA, Z.
Odvádění a čištění odpadních vod ze sídlišť.
Praha, SNTL 1970. 464 s. Obr., tab., lit. 
1. Základní pojmy. 2. Stokové sítě. 3. Čištění odpadních vod ze sídlišť (měst a vesnic). 4. Kalové hospodářství. 5. Čistírny odpadních vod (provoz, údržba, vybavení apod.). 6. Závislost funkce čistíren odpadních vod na samočisticí schopnosti recipientu. 7. Výpočet čistírenských jednotek. 8. Všeobecné podklady.
čistírny - voda - ČOV - kaly - sídliště - vesnice

B 58
DRÁBEK, Bořivoj
Kaly a odpady v životním prostředí.
Brno, Český svaz staveb. inž., 1975, 206 s. : lit., tab., graf., fot. 
Autor vychází ze soudobých znalostí o problematice kalů a odpadů a věnuje se otázkám hodnocení, zpracování a hospodaření s kaly. Sleduje cestu zvýšení informovanosti o kalech a odpadech v životním prostředí. Publikace se stane cennou příručkou a pomůckou všech pracovníků, kteří se uvedenou problematikou při ochraně a tvorbě životního prostředí zabývají.
odpady - kaly - prostředí životní - zemědělství

C 90
PETRŮ, Adolf
Odpady v přírodním prostředí a ve vodním hospodářství.
Praha, SNTL, 1979, 130 s. : lit., obr., tb. 
Ucelený přehled problematiky odpadů ve vztahu k životnímu prostředí. Městské, průmyslové a zemědělské odpady a kaly, jejich likvidace. Toxické látky, oleje, nafta a jejich účinky na přírodní prostředí. Optimální způsoby zneškodňování odpadů a kalů.
odpady - odpady městské - odpady zemědělské - odpady průmyslové - kaly - likvidace - hospodářství vodní - prostředí přírodní - látky toxické - oleje - nafta - zneškodňování

B 1136
SÝKORA, Karel
Likvidace shrabků z čistíren odpadních vod spalováním.
Praha, MLVH-SZN 1980. 126 s., obr., fot., gr. 
Čistírenské shrabky. Odvodňování shrabků lisováním. Spalování shrabků. Linka na likvidaci shrabků. Instalace likvidační linky shrabků v provozu čistírny.
čistírny - shrabky čistírenské - odpady - kaly - spalování

D 638
MEČÍŘOVÁ, I.
Nové směry využívání spaloven. SIVO 1948.
Praha, ÚVTEI 1983. 59 s., obre. tab., graf. 
Odstraňování odpadů. Energetické využití odpadů. Spalování tuhých domovních odpadů. Vliv spaloven na životní prostředí. Efektivnost výstavby spaloven odpadů. Vybrané příklady ze zahraničí. Spalování čistírenských kalů.
spalovny - TDO - odpady - kaly - prostředí životní - odpady domovní

D 592
Land Application of municipal sludge. (Aplikace čistírenských kalů komunálních vod do půdy.)
Praha, EPA 1983. Přeruš. s. 
EPA -625/1-83-016. Hodnocení možností aplikace čistírenských kalů komunálních odpadních vod v zemědělství a lesnictví. Jsou hodnoceny technické, ekonomické a ekologické aspekty této aplikace a také hodnocení z hlediska environmentálních rizik.
EPA - EIA - voda - kaly - voda odpadní - prostředí životní

D 627
NOVÁ, Drahomíra
Možnosti energetického využití odpadů.
Praha, ÚVTEI 1984. 55 s., tab. 
SIVO 1979. I. Energetické využití tuhých komunálních a průmyslových odpadů. II. Energetické využití kalů z čistíren odpadních vod. III. Energetické využití zemědělského a lesního odpadu. IV. Situace v ČSSR v energetickém zpracování odpadů.
ČSSR - odpady - kaly - bioplyn - pyrolýza - energetika - SIVO - SIVO 1979 - ekopaliva

C 89
Abwassertechnologie. (Technologie odpadní vody.)
Berlin, Springer Verlag, 1984, 1141 s. 
Klasifikace odpadní vody. Typy odpadní vody. Množství. Odstraňování odpadní vody v území a malých osadách. Návod na odstraňování odpadní vody pro průmyslové a komunální odpadní vody a kaly. Zpracování odpadních vod...
voda - vody odpadní - kaly

C 81 a
JEVILEVIČ, A. Z.
Využití kalů z odpadních vod.
Praha, SNTL, 1984, 94 s. : lit., tb., graf. 
Likvidace a využití kalů jako vedlejšího produktu vznikajícího při čištění odpadních vod je otázkou značně aktuální a nabývá stále většího významu, jak s ohledem na ochranu životního prostředí, tak i na využití odpadních látek jako surovin.
odpady - vody odpadní - prostředí životní - kaly - likvidace - suroviny druhotné

P 139
Směrnice Rady z 12. června 1986 o ochraně životního prostředí, a to zejména půdy, jsou-li splaškové kaly používány v zemědělství.
Praha, Ekologický servis 1995. 19 s. 
Překlad směrnice Rady č. 86/278/EHS z 12. června 1986 o ochraně životního prostředí, a to zejména půdy, jsou-li splaškové kaly používány v zemědělství.
zemědělství - kaly - půda - směrnice - směrnice Rady - EHS - prostředí životní - kaly splaškové - ES - překlady

B 528
Ochrana čistoty vod v legislativě Německé spolkové republiky.
Pardubice, MLVD ČSR, 1989, 111 s., tab., graf., rejstř. 
Zákon o hospodaření s vodou. Zákon o vypouštění odpadních vod. Nařízení o čistírenských kalech. Nařízení o haváriích. Mapa jakosti vodních toků NSR.
voda - legislativa - SRN - havárie - kaly čistírenské - voda odpadní - jakost vody - toky vodní

D 488
REIMANN, Dieter
Klärschlammentsorgung. Behandlung - Verwertung - Verbrennung - Deponierung. (Zneškodňování kalu z čistíren odpadních vod. Zpracování – zhodnocování – spalování – skládkování.)
Berlin, Erich Schmidt Verlag 1989. 144 s. Obr., tab., fot., gr. 
Příloha časopisu č. 28 Müll und Abfall. Situace v oblasti čistírenských kalů, látky obsažené v kalech, předúprava kalů, sušení kalů, spalování kalů společně s domovním odpadem, ukládání kalů na skládkách.
kaly - čistírny OV - spalování kalů - odpady domovní - odpady - voda odpadní 

D 843 I -
Abfallwirtschaftskonzept. (Koncepce odpadového hospodářství.)
München, Bayer. Staatministerium für Landesentwicklung und Umweltfragen 1990., obr., tab., graf., lit., map. 
Šest brožur Ministerstva pro rozvoj země a otázky životního prostředí Bavorska. Bavorská iniciativa Spolkové rady k návrhu zákona o odpadech. Předcházení vzniku odpadů v Bavorsku. Zřizování recyklačních dvorů. Dobrozdání ke zneškodňování stavebních hmot. Regionální koncepce zneškodňování čistírenských kalů - příklad okresu Miesbach. Stav a vývoj biologického zneškodňování odpadů v Bavorsku.
Bavorsko - odpady - dvory recyklační - kaly - odpady stavební - recyklace

D 1524
Umwelttechnik aus der Schweiz. (Ochrana životního prostředí a technika ve Švýcarsku.)
Zürich, Umwelttechnik 1990. 132 s. 
Publikace pojednává o obchodování s odpadem, zpracování odpadu, recyklaci, čistotě ovzduší, odpadních vodách, kalovém hospodářství, snižování hlučnosti, měření a regulační technice, ukládání odpadů a ekologické výrobě energií.
odpady - hospodářství odpadové - ovzduší - kaly - hluk - technika měřicí - technika regulační - Švýcarsko - ukládání odpadů - recyklace - energie - výroba ekologická

P 36
Zpráva o stavu odpadového hospodářství v autonomní provincii Trient.
Praha, ČEÚ 1992. 7 s. 
Překlad z němčiny (zkráceno). Domovní odpad, zvláštní odpady, průmyslový odpad, zdravotnický odpad, inertní odpady, biologický odpad, staré baterie, léky, sklo, starý papír, plastové láhve, kompostování kalů.
hospodářství odpadové - Trient - odpady - odpady průmyslové - odpady zdravotnické - odpady inertní - odpady biologické - baterie - léky - sklo - papír starý - láhve plastové - kaly - kompostování - překlady

P 37
ODPADOVÉ
Odpadové hospodářství - Jižní Tyrolsko - Bolzano.
Praha, ČEÚ 1992. 6 s. 
Překlad z němčiny (zkráceno). Zákonné podklady pro sběr, odvoz a odstraňování pevných odpadů a kalů. Odpadová koncepce, zneškodňování zvláštního odpadu, zneškodňovací zařízení, separovaný sběr podle druhu, odpadové hospodářství.
hospodářství odpadové - Bolzano - Tyrolsko jižní - odpady zvláštní - odpady pevné - koncepce odpadové - sběr separovaný - kaly - překlady

D 273
The ISWA Yearbook 1993-4: Solit waste management. (Ročenka ISWA 1993-4: Nakládání s pevným odpadem.)
London, James James, 1993, 360 s. : lit., tb., obr., fotogr. 
Jednotlivé kapitoly ročenky se zabývají: 1. Obecnými otázkami nakládání s pevným odpadem včetně nově připravované legislativy ES týkající se odpovědnosti za škody způsobené odpady. 2. Biologickými metodami úpravy odpadu, zejména kompostováním a využitím bioplynu. 3. Sběrem a transportem odpadu. 4. Spalováním odpadu. 5. Recyklací a řízenými skládkami odpadu. 6. Úpravou kalů.
odpady - odpady pevné - legislativa - ES - bioplyn - recyklace - skládky - kaly - sběr - transport - odpovědnost - škody

D 329,a
HATZFELD, Fritz - RÖSLER, Cornelia
Odpadní voda.
Berlin, DIFU 1994, 38 s. 
Odpadní voda ve Spolkové republice Německo. Stav zkušeností ve starých a nových spolkových zemích. Situace v České republice. Situace ve Spolkové republice Německo.
voda odpadní - čištění - kaly - ochrana vod - prostředí životní - zdroje znečištění - ČR - SRN - čistírny - ČOV

D 331,a
REIDENBACH, Michael
Rozpočet a hospodaření v životním prostředí pro městské a obecní správy.
Berlin, DIFU 1994, 40 s. 
Publikace obsahuje části: Situace v České republice. Situace ve Spolkové republice Německo. Odpadní voda. Čištění odpadních vod. Jakost povrchových a podzemních vod. Kaly.
ČR - SRN - prostředí životní - správa obecní - správa městská - voda odpadní - kaly

D 543
Daten zum Gewässerschutz in der Schweiz. (Data k ochraně vod ve Švýcarsku.)
Bern, BUWAL 1994. 88 s. 
Materiály k životnímu prostředí č. 22. Zásobování vodou. Odpadní voda (centrální ČOV, veřejné investice, ČOV, eliminace fosforu, nádrže na dešťovou vodu, kvalita odvádění odpadní vody, kaly, provozní náklady na centrální ČOV, energetické vztahy). Povrchová voda (tekoucí voda, jezera). Podzemní voda (kvantitativní aspekty, kvalitativní aspekty). Vývoj v oblasti. Práva.
prostředí životní - voda - voda povrchová - voda podzemní - ČOV - čistírny vod - Švýcarsko - kaly – investice

D 676
Odpadní kaly.
Ostrava, GES 1995. Přeruš. s., obr., tab., graf. 
Pracovní pomůcka k problematice využívání a zneškodňování odpadních kalů.
kaly - odpady - prostředí životní - kaly odpadní

B 1079,I
Kaly a odpady '95.
Ostrava, Česká vědeckotechnická vodohospodářská společnost 1995. Přeruš. s., tab., gr. 
Legislativa v oblasti odpadového hospodářství. Odpadové hospodářství. Analytika kalů a odpadů. Hygienická rizika využívání kalů. Zahušťování a odvodňování kalů, kalové hospodářství ČOV. Využívání a zneškodňování kalů. Anaerobní stabilizace kalů a čištění odpadních vod. Prezence firem.
katalogy - kaly - odpady - hospodářství kalové - zneškodňování kalů

C 481
Abfallwirtschaft. Stroffkreisläufe
(Odpadové hospodářství. Oběhy látek.)
Stuttgart, B.G. Teubner 1995. 320 s., tab., obr., gr., mp. 
Sborník příspěvků z kongresu pořádaného u příležitosti veletrhu TerraTec'95 1. - 3. 3. 1995. Příspěvky ve sborníku jsou rozděleny do částí: Centra odpadového hospodářství (Republika Tatarstan, Sasko-Anhaltsko, Sasko), zneškodňování čistírenských kalů. (Rumunsko, Nizozemsko, Německo) zneškodňování zbytkových látek (výroba bioplynu a zpracování odpadů, pyrolýza, moderní spalovny zbytkových látek, nízkotepelná karbonizace, Thermoselect), sanace a další provoz starých skládek (Bělorusko, Sasko, příklady sanací skládek v Německu).
sborník - TerraTec - SRN - Sasko - kaly - zpracování odpadů - bioplyn - spalovny - sanace - skládky staré - Rumunsko - Nizozemsko - Bělorusko - karbonizace - kaly čistírenské - odpady - hospodářství odpadové - pyrolýza

P 167
NĚMECKÁ
Německá jednotná metoda ke zkoušení vody, odpadních vod a kalů. DIN 38 414. Kal a sedimenty /skupina S/. Stanovení vyluhovatelnosti s vodou.
Praha, ČEÚ 1996. 7 s. 
Překlad německé normy DIN 38 414. - Kal a sedimenty (skupina S). Stanovení vyluhovatelnosti s vodou (S 4).
voda - voda odpadní - normy - kaly - sedimenty - překlady - prostředí životní - DIN 38 414 - vyluhovatelnost

D 1119
Vybrané statě z legislativní, ekonomické, filozofické a přírodovědecko-technické problematiky životního prostředí.
Brno, Sdružení pro ekologickou výchovu 1996. 126 s., tab., gr., obr. 
Legislativa v ekologické problematice. Ekonomika a životní prostředí. Ohrožená kultura. Vliv životního prostředí na lidskou populaci z pohledu lékaře. Genotoxické účinky faktorů životního prostředí. Ochrana ovzduší v České republice a program ČEZ, a.s. ke snížení emisí. Energie větru. Sluneční energie. Geotermální energie. Jaderná energetika. Ohrožená ozonová vrstva. Skleníkový efekt. Krajinná ekologie. Kyselé deště. Ochrana vod a čistírny odpadních vod. Odpady a čistírenské kaly. Likvidace pevných domovních odpadů (PDO) ve spalovně Brno. Migrace látek v životním prostředí. Přírodní rezervace. Ochrana kamenných kulturních památek. Ekologie vnitřního prostředí budov - akustické mikroklima. Magnetická pole nízkých kmitočtů s netepelnými účinky - faktor ovlivňující vnitřní klima budov. Problematika přítomnosti radonu v obytných budovách.
radon - legislativa - energetika - energie - prostředí životní - odpady - rezervace přírodní - deště kyselé - populace lidská - ochrana ovzduší - energetika jaderná - emise - kaly čistírenské - vody odpadní - akustika

P 233
Fakta o Švédských metodách zpracování odpadu.
Praha, ČEÚ 1998. 7 s. 
Švédská ekologická politika. Odpad. Odpovědnost výrobce. Postupné vyřazování nebezpečných látek. Role obchodu a průmyslu. Městské samosprávy a široká veřejnost. Stručná fakta o obalech a papíru. Stručná fakta o pneumatikách. Odpadní kaly. Švédská strategie v EU. 
Švédsko - odpady - EU - překlady - obaly - papír - pneumatiky - látky nebezpečné - obchod - průmysl - samospráva - kaly - politika ekologická

D 1558
DOMENIG, Manfred
Nicht gefährliche Abfällen in Österreich. Materialien zum Bundes-Abfallwirtschaftplan 1998
(Nenebezpečné odpady v Rakousku. Materiály ke Spolkovému plánu odpadového hospodářství 1998.)
Klagenfurt, Umweltbundesamt 1998. 63 s., obr., tab., gr. 
Věcné podklady Spolkového plánu odpadového hospodářství 1998. Odpady z domácností a podobných zařízení: výchozí situace, alternativní vývoj a tendence. Stav zhodnocování a zpracování, nařízení, skladování, skládkování. Základní údaje, vznik, zhodnocování a zpracování odpadů z domácností. Ostatní sídelní odpady - komunální, kaly, uliční smetky, zelený odpad. Další nenebezpečné odpady, výkopová zemina, odpady minerálního původu, dřevní odpady, odpady z úpravny vody, staré látky ze separovaného sběru.
sběr separovaný - odpady zelené - smetky uliční - vznik odpadů - odpady komunální - odpady z domácností - kaly - zemina výkopová - plán OH - množství odpadů - Rakousko

D 1652
Report from the Commission to the Council and the European Parlament. (Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o realizaci legislativy ES.) 1. vyd.
Brussels, ES 2000. 93 s.
Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o realizaci legislativy ES: směrnice 75/442/EEC o odpadech, směrnice 91/689/EEC o nebezpečných odpadech, směrnice 75/439/EEC o odpadních olejích, směrnice 86/278/EEC o čistírenských kalech v období 1995 - 1997. Zpráva Komise hodnotí podrobně stav realizace uvedených směrnic v jednotlivých členských státech EU. Je doplněna četnými tabulkami a grafy a závěrečná kapitola hodnotí celkový vývoj v této oblasti.
oleje - odpady - odpady nebezpečné - směrnice - kaly čistírenské – EU - legislativa

C 244
HÖSEL, G. - SCHENKEL, W. - SCHNURER, H.
Müll-Handbuch. Sammlung und Transport, Behandlung und Ablagerung sowie Vermeidung und Verwertung von Abfällen. (Odpadová příručka. Sběr a transport, zpracování a ukládání, jakož i předcházení a zhodnocování odpadů.)
Berlin, Erich Schmidt Verlag, Přeruš. s. Obr., tab., lit., rejstř. 
Doplňovatelná šestidílná příručka pro komunální a průmyslové odpadové hospodářství. Odpadové hospodářství a ekologická politika, programy a koncepce, legislativa, důležité úřady a instituce. Stav a vývoj odpadového hospodářství ze zahraničí. Druhy odpadů. Kapalné odpady. Pevné odpady. Kaly. Domovní odpady. Sanace starých skládek. Skládkování. Kompostování. Spalování. Sběr, zpracování a skládkování zvláštních odpadů. Oleje a tuky.
hospodářství odpadové - SRN - skládkování - zneškodňování odpadů - předcházení vzniku odpadů

III. Projekty výzkumu a vývoje evidované v Centrální evidenci odpadů Úřadu vlády ČR

Hygienizace čistírenských kalů 
Sewage sludge hygienization 		
EP9346 
1999 - 2001 		
Nositel:	Vysoká škola chemicko-technologická v Praze rektorát 
PRAHA 6 , Technická 5 
IČO: 60461373	
Řešitel:	Prof. Ing. Michal Dohányos CSc. 	
Spolunositel:	Státní zdravotní ústav Praha 10 - Vinohrady 
PRAHA 10 , ŠROBÁROVA 48 
IČO: 00023795	
Spoluřešitel:	MUDr. Magdalena Zimová CSc. 	
Spolunositel:	HYDROPROJEKT a.s. 
Praha 4 , Táborská 31 
IČO: 45274576	
Spoluřešitel:	Ing. Karel Hartig CSc. 	
Spolunositel:	Vodohospodářský podnik, s.r.o. 
Plzeň 3 , Pražská 14 
IČO: 62623508	
Spoluřešitel:	Ing. Karel Frank 	
Spolunositel:	K+H KINETIC a.s. 
Klatovy , Csl.legii 37 
IČO: 64833186	
Spoluřešitel:	Ing. Josef Horejš 	
Obor:	DM Tuhý odpad a jeho kontrola, recyklace 
DK Kontaminace a dekontaminace půdy včetně pesticidů 
DJ Znečištění a kontrola vody 	
Zadavatel:	MZe Min.zemědělství ČR	
Náklady na projekt (v tis. Kč):		
	za celou dobu řešení			
	celkem:	3 000		
	ze státního rozpočtu:	2 200		
Anotace:	Cílem projektu je návrh a ověření metod pro zpracování čistírenských kalů, které dávají materiál vyhovující z hlediska stabilizace a hygienizace pro využití v zemědělství, dále vypracování a ověření kritérií stabilizovanosti a hygienizace kalů, návrh metodiky jejich sledování. Řešení je rozděleno do tří etap: 1) Vypracování a ověření kritérií stabilizovanosti a hygienizace a návrh metodiky jejich vyhodnocování (výstupy V01 a V02) 2) Vytypování a rozpracování technologií zpracování čistírenských kalů s výstupem vyhovujícím požadovaným kritériím stabilizovanosti a hygienizace (výstup V03) 3) Provozní ověření instalované vybrané technologie (výstup V04). Řešení etap 1 a 2 bude probíhat souběžně, řešení etapy 3 navazuje na výsledky etapy 2. 	

Uplatnění čistírenských kalů v zemědělství s ohledem na akumulaci rizikových prvků v půdě a kvalitu rostlinné produkce. 
The use of sewage sludge in agriculture and its effect on the accumulation of heavy metals in different crops. 		
EP7130 
1997 - 2000		
Nositel:	Česká zemědělská univerzita v Praze rektorát 
PRAHA 6 - SUCHDOL , KAMÝCKÁ 129 
IČO: 60460709	
Řešitel:	Ing. Pavel Tlustoš CSc. 	
Obor:	GD Hnojení, závlahy, zpracování půdy 
DK Kontaminace a dekontaminace půdy včetně pesticidů 
DM Tuhý odpad a jeho kontrola, recyklace 	
Zadavatel:	MZe Min.zemědělství ČR	
Náklady na projekt (v tis. Kč):		
	za celou dobu řešení			
	celkem:	2 890		
	ze státního rozpočtu:	1 850		
Anotace:	Výrazný nárůst produkce kalů je v nejbližších letech očekáván v ČR. Zemědělství, jako potenciální největší uživatel, musí s předstihem reagovat na tuto situaci. Cílem předpokládaného projektu je: a) nezávisle zhodnotit současný stav a výhled v produkci a kvalitě čistírenských kalů a určit jejich podíl k zemědělskému využití, b) založit stacionární experimenty ke zjištění dlouhodobých vlivů na akumulaci rizikových prvků (r.p.) v půdách a současně sledovat i kontaminaci rostlin, včetně jednoduché bilance , c) s využitím vlastních výsledků i světové literatury stanovit "referenční hodnoty" obsahu r.p. v půdách určených k aplikaci kalů a vypracovat projekt využití kalů v zemědělství zohledňující faktory omezující jejich aplikaci. V navrhovaném projektu bude sledováno celé spektrum 8 rizikových prvků (Zn, Cu, Ni, Cr, Pb, Cd, Hg, As). Při zpracování dílčích cílů bude nezbytná spolupráce s úřady státní správy i s producenty kalů v jednotlivých oblastech. Ze zjištěných údajů bude vypracováno souborné hodnocení. 	

Studium vazby rizikových prvků v čistírenských kalech, možnosti imobilizace, jejich transformace v půdě a příjem rostlinami 
The investigation of bonds of heavy metals in sewage studge, possibilities of their stabilization, transformation, and plant uptake. 		
GA526/97/0845
1997 – 1999		
Nositel:	Česká zemědělská univerzita v Praze rektorát 
PRAHA 6 – SUCHDOL , KAMÝCKÁ 129 
IČO: 60460709	
Řešitel:	doc.Ing. Jiří Balík CSc.	
Obor:	DK Kontaminace a dekontaminace půdy včetně pesticidů 	
Zadavatel:	GAČR Grantová agentura ČR	
Náklady na projekt (v tis. Kč):		
	za celou dobu řešení			
	celkem:	1 270		
	ze státního rozpočtu:	1 270		
	v roce řešení 1999			
	celkem	640		
	ze státního rozpočtu:	640		
Anotace:	V souladu s principy ochrany životního prostředí je v České republice očekáván výrazný nárůst produkce čistírenských kalů. Obdobně jako ve vyspělých evropských státech bude snaha o jejich využití na zemědělské půdě. Čistírenské kaly jsou velice specifické látky. Na jedné straně obsahují značné množství organických látek a živin, na druhé straně jsou nositeli patogenních látek, organických polutantů a rizikových prvků. Z hlediska těžkých kovů jsou problematické především Zn a Cd. Na základě vlastních experimentálních zkušeností pracoviště získaných při sledování chování Cd, Zn, Pb, Hg a As v půdách, jejich příjmu a kumulaci rostlinami a na základě vlastních výsledků s akumulací Cd, Zn, Hg po aplikaci čistírenských kalů rostlinami, byly vytyčeny cíle projektu: určit čistírny odpadních vod, jejichž kaly jsou nositeli zvýšeného obsahu Cd, Zn v přijatelné formě rostlinám; provést základní speciace Cd a Zn v půdách, zatížených těžkými kovy z čistírenských kalů; určit extrakční činidlo pro analýzy půd.	

Integrované nakládání s odpadními vodami 
Integrated wastewater management 		
OC 682.10 
1996 - 1998		
Nositel:	Vysoká škola chemicko-technologická v Praze rektorát 
PRAHA 6 , Technická 5 
IČO: 60461373	
Řešitel:	Prof. Ing. Jiří Wanner CSc. 	
Obor:	DJ Znečištění a kontrola vody 	
Zadavatel:	MŠMT Min.školství, mládeže a tělovýchovy ČR	
Náklady na projekt (v tis. Kč):		
	za celou dobu řešení			
	celkem:	600		
	ze státního rozpočtu:	540		
	v roce řešení 1998			
	celkem:	215		
	ze státního rozpočtu:	215		
Anotace:	Projekt COST 682 Integrované nakládání s odpadními vodami se zabývá komplexně zpracováním odpadních vod od místa jejich vzniku přes odvádění stokovou sítí a vlastní čištění až po jejich vypouštění do recipientu. Řešení na VŠCHT Praha se zaměřuje na vliv odpadní vody a dalších faktorů na složení a funkci aktivovaného kalu, na jeho separační vlastnosti a na biologické odstraňování nutrientů z odpadních vod. Zároveň jsou získávána data z provozních čistíren odpadní pro vyhodnocení vhodnosti matematických modelů pro účely optimalizace, navrhování a řízení čistírenských procesů.